brokkoli
Store norske leksikon,Biologi,Planteriket,Dekkfrøete planter,Tofrøbladete planter,Korsblomstordenen,Korsblomstfamilien,Kålslekta
Brokkoli, varietet av kål i nær slekt med blomkål, men skiller seg fra denne ved mer forlenget blomsterstand og grønn farge.
Hodene er grønne eller fiolette, svært løse og bærer tallrike blomsterknopper. Smaken kan minne om asparges, noe som har gitt brokkoli tilnavnet aspargeskål. Opprinnelse og utbredelse Varieteten brokkoli stammer fra Italia, derav varietetsnavnet italica. Den ble utvikla for over 2000 år siden av etruskerne i Toscana. Navnet kommer av det italienske ordet broccolo som betyr kålens blomsterkam. Den har vært dyrket i lang tid i Sør-Europa, og dyrkes nå også i Norge. De største produsentene ifølge FAOSTAT (FNs mat og landbruksprograms statistikk), er Kina (10,4 millioner tonn i 2017), India (8,6) og USA (1,3).Brokkoli er en forholdsvis ny grønnsak i Norden. Forfatteren Dag Solstad omtaler brokkoli som en "ny og bemerkelsesverdig grønnsak" når han i Roman 1987 fra 1987 skriver om grønnsaktorget på Lillehammer. Bruksområder Brokkoli kan kokes, stekes i wok eller gratineres. Bladstilkene kan spises som asparges. Den egner seg godt til dypfrysing.Den nederste delen av stilken har lengre koketid enn resten av grønnsaken. Man kan skrelle og dele den på langs for å korte koketiden. Næringsinnhold Brokkoli inneholder ca. 169 mg vitamin C (omtrent tre ganger så mye som appelsin!), 264 mg kalium, 3,8 g kostfiber, 85 % vann, 1,6 g fett og 176 kJ tilført energi per 100 g spiselig vare. Brokkoli er også rik på β-karoten med 575 μg/100 g, folat med 200 µg/100 g og jern med 730 µg/100 g.