bioteknologi
        
         (lovgivning)
Store norske leksikon,Jus,Helserett
Det er flere ulike lover som regulerer bioteknologi. Dette har sammenheng med at bioteknologi er en samlebetegnelse på teknologi som benytter mikroorganismer, plante-, dyre- og humane celler til fremstilling eller endring av produkter. Bioteknologi berører derfor flere ulike fagområder. Bioteknologi bidrar blant annet til å utvikle nye medisiner og behandlingsformer. Videre bidrar bioteknologi innen landbruk til utvikling av blant annet genmodifiserte planter, og til produksjon av mat.
Les mer om bioteknologi Bioteknologiloven Medisinsk bruk av bioteknologi på mennesker reguleres av bioteknologiloven (lov om humanmedisinsk bruk av bioteknologi med mer). Bioteknologiloven omfatter assistert befruktning, forskning på befruktede egg og kloning, fosterdiagnostikk, genetiske undersøkelser av fødte og genterapi med mer. Les mer om bioteknologiloven Behandlingsbiobankloven En samling av biologisk materiale fra planter, dyr eller mennesker kalles en biobank. Humane biobanker kan blant annet brukes til analyse av genetiske faktorer, miljømessige faktorer og sykdomsmarkører. Les mer om biobank   For å sikre offentlig styring og kontroll med biobanker har man lovregulert «innsamling, oppbevaring, behandling og destruksjon av humant biologisk materiale og opplysninger som inngår i en biobank, samt organiseringen av denne virksomheten», i lov om behandlingsbiobanker (behandlingsbiobankloven). Les mer om behandlingsbiobankloven Helseforskningsloven Medisinsk og helsefaglig forskning på mennesker, humant biologisk materiale eller helseopplysninger reguleres av helseforskningsloven. For forskning som faller inn under bioteknologilovens virkeområde, vil reglene i helseforskningsloven gjelde utfyllende, det vil si på de områdene eller punktene som ikke reguleres av bioteknologiloven. Les mer om helseforskningsloven Genteknologiloven Genteknologi er forklart som «teknikker som gjør det mulig å isolere, karakterisere, modifisere og innsette arvestoff (DNA-molekyler) i levende celler eller virus». Det jobbes med arvematerialet (DNA) i laboratoriet for å endre organismers genetiske sammensetning. Les mer om genteknologi   Teknologi knyttet til fremstilling og bruk av genmodifiserte organismer reguleres av genteknologiloven (lov om framstilling og bruk av genmodifiserte organismer). Genteknologiloven regulerer også framstilling av klonede virveldyr og krepsdyr. Les mer om genteknologiloven Bioteknologirådet For å gi råd om etisk bruk av bioteknologi på mennesker, dyr, planter og mikroorganismer har regjeringen oppnevnt Bioteknologirådet som er et frittstående, rådgivende organ. Det følger av både bioteknologiloven og genteknologiloven at regjeringen skal oppnevne et slikt råd. Les mer om bioteknologirådet Bioetikk Etiske spørsmål knyttet til å anskaffe og anvende biologisk og medisinsk kunnskap kalles for bioetikk. Les mer om bioetikk   Man kan bruke genteknologi til å endre arvestoffet i levende organismer. Det vil si at man endrer den genetiske sammensetningen gjennom gen- eller celleteknologi. Man snakker da om genmodifiserte organismer som forkortes GMO. Les mer om genmodifiserte organismer   Det er genteknologiloven som regulerer bruk av GMO. Les mer om genteknologiloven   GMO kan blant annet brukes i mat og dyrefôr og til fremstilling av legemidler. Det er genteknologiloven som regulerer GMO-legemidler. For en klinisk studie med legemiddel som inneholder GMO kreves det godkjenning etter genteknologiloven, men flere regelverk gjelder samtidig. Legemiddelloven Klinisk utprøving av legemidler reguleres av legemiddelloven. Legemiddelverket koordinerer søknader etter legemiddelforordningen i Norge, inkludert søknader om legemiddel som består av eller inneholder GMO. Les mer om legemiddelloven   Norge er tilsluttet EUs felles system for godkjenning av GMO, og internasjonale retningslinjer for import og eksport. Sentralt er Utsetningsdirektivet (direktiv 2001/18) som er gjeldende norsk rett gjennom genteknologiloven. Matloven Genmodifisert mat og fôr dekkes av forordning (EF) nr. 1829/2003. I Norge reguleres dette gjennom genteknologiloven og lov om matproduksjon og mattrygghet mv. (matloven). Sporbarhet og merking av GMO, og sporbarhet av genmodifisert mat og fôr ivaretas også gjennom genteknologiloven og matloven (matloven). Les mer om matloven Les mer i Store norske leksikon bioteknologi bioteknologiloven behandlingsbiobankloven helseforskningsloven genteknologiloven legemiddelloven matloven Eksterne lenker bioteknologiloven (Lovdata) genteknologiloven (Lovdata) behandlingsbiobankloven (Lovdata) matloven (Lovdata) Ot.prp. nr. 74 (2006-2007) Bioteknologirådet Utsettingsdirektivet (direktiv 2001/18) Mattilsynet (GMO)  Miljødirektoratet (GMO)