sjøkreps
Store norske leksikon,Biologi,Dyreriket,Leddyr,Krepsdyr,Storkrepser,Tifotkrepser,Eggbærereker,Astacidea,Nephropidae,Nephrops
Sjøkreps, Nephrops norvegicus, er en art av langhalekreps innen ordenen tifotkreps. Dette er et krepsdyr med stor utbredelse, og som fiskes i store mengder.
Navn Sjøkrepsen går under mange navn. Arten kaltes tidligere ofte for scampi, men også bokstavhummer, keiserhummer, jomfruhummer og rekekonge. På engelsk brukes navn som scampi, Norway lobster, Dublin bay prawn og langoustine. På norsk brukes betegnelsen scampi om tropiske tigerreker. Bygning Sjøkreps blir 24–25 cm lang. Den har et stort ryggskjold, og en leddet bakkropp med halevifte. Sjøkreps er mye mindre enn hummer, og har lange, men mye slankere klør enn den. Fargen er lyserød eller oransje, og skifter ikke når den kokes, slik som hos hummer. Øynene er nyreformet, og det har gitt opphav til det vitenskapelige navnet «Nephrops». Synet er viktig, ikke minst når de leter etter mat, som kan være andre krepsdyr, bløtdyr, børstemark og åtsler. Hunnen gyter flere hundre egg om sommeren, og de bæres under bakkroppen helt til neste vår. Utbredelse Sjøkreps er utbredt i Atlanterhavet fra Marokko til Island og norskekysten til Nord-Norge. Den finnes også i Middelhavet. Bestanden i Skagerrak og deler av Nordsjøen blir fisket fra Norge, Danmark og Sverige. Sjøkreps lever på bløtbunn eller sandblandet mudder eller leire, der de graver huler eller ganger. Hunnene går sjelden ut av hulene sine når de bærer egg. Sjøkreps fiskes med teiner eller en spesiell sjøkrepstrål, som slepes over bunnen. I Norge tas også en god del sjøkreps som bifangst i reketrål. Fangstene domineres av hanner, fordi hunnene går mindre ut av hulene. Det tas store fangster rundt Storbritannia, og i Danmark er dette fisket meget viktig. På dansk kalles sjøkreps for jomfruhummer. Les mer i Store norske leksikon langhalekreps krepsdyr Eksterne lenker Havforskningsinstituttets temaside om sjøkreps.