barnehagelærer
Store norske leksikon,Samfunn,Utdanning og forskning,Barnehage
En barnehagelærer er en fagperson som arbeider i barnehagen. Barnehagelærerens oppgave er å lede barnehagens virksomhet i samspill med omgivelsene, barnehageeier, foreldrene og andre samarbeidspartnere. Kjerneoppgaven er den daglige, profesjonelle ledelsen av barna og barnegruppa, hvor barnehagelæreren fokuserer på barnas lek, omsorg, læring og medvirkning, basert på aktuell barnehagepedagogisk kunnskap og annen fagkunnskap.
Barnehagelærer er en beskyttet tittel, knyttet til en profesjonsutdanning. Med en treårig utdanning med bachelor som barnehagelærer kan en arbeide som barnehagelærer, som pedagogisk leder og som styrer, både i private og i kommunale barnehager. Utdanningen gir dessuten barnehagelæreren mulighet til videreutdanning og masterstudier, som leder til en rekke stillinger innen barnehagesektoren og/eller annen virksomhet som krever barnefaglig kompetanse.Fra 1971 til 2014 var førskolelærer navnet på den profesjonen som i dag heter barnehagelærer. Profesjon Barnehagen har gjennomgått omfattende endringer over tid, og disse har fått stor betydning for barnehagelærerprofesjonen. Mens det i 1970 kun var tre prosent av norske barn mellom ett og fem år som hadde plass i barnehage, så gikk i 2019 over 90 prosent av barna i barnehagen. Det har vært en omfattende utbygging av barnehageplasser etter år 2000. Andelen barn under tre år i barnehagen har økt, og det samme har andelen barn med minoritetsbakgrunn. Nye drifts- og organiseringsformer stiller nye krav til kompetansen hos de som jobber i barnehagen. Barnehagelærernes betydning for en god barndom – for alle barns velferd, trivsel og trygghet – tillegges stor vekt. Ny rammeplan for barnehagen av 2017 skjerper kravene til barnehagen som pedagogisk institusjon. Sammenlignet med andre profesjoner er det barnehagelærerprofesjonen som i størst grad har ansvar for og former den tidlige barndommen. Over tid har økt kunnskap om barnehagens betydning for utdanningsløpet fått større oppmerksomhet, med konsekvenser for barnehagens arbeidsformer. Barnehager har siden 2006 tilhørt et undervisningsdepartement. Utdanning Barnehagelæreren har en treåring utdanning med bachelorgrad. Barnehagelærerutdanningen gir barnehagelæreren en overordnet forståelse for det profesjonelle arbeidet i barnehagen. Profesjonsutdanningen som barnehagelærer tilbys ved en rekke universiteter og høgskoler i landet. Utdanningen bærer preg av barnehagens omfattende samfunnsmandat. Gjennom et profesjonsstudium skal studentene tilegne seg kompetanse som kvalifiserer for utøvelse av barnehagelærerrollen i et samfunn preget av mangfold og endring. Kunnskap, ferdigheter og kompetanse knyttet til barnehagens omfattende innhold, arbeids- og vurderingsformer er sentralt. Det komplekse samspillet mellom teori og praksis, med vekt på både teoretisk og erfaringsbasert kunnskap, er utgangspunktet for utdanningen. Veiledet praksis er en sentral del av utdanningen, og det etterstrebes å kombinere teori og praksis. Det legges til grunn en forskningsdrevet kunnskapsutvikling med barnet i fokus, hvor barnehagelærerstudenten aktivt arbeider for å ivareta barns behov og rettigheter, og for å synliggjøre barns perspektiver i samfunnet. Utdanningen har over de senere årene gjennomgått betydelige endringer. Høsten 2013 ble det startet opp en reform med omorganisering og fornying av barnehagelærerutdanningen. Den nye reformen innebar nye tverrfaglige kunnskapsområder. En av hensiktene med de nye kunnskapsområdene var å speile fagområdene i rammeplanen for barnehagen, slik at det tverrfaglige i barnehagen også skulle prege utdanningen. Reformen førte til omlegging av hele den treårige barnehagelærerutdanningen ved alle utdanningsinstitusjonene. Videreutdanning Det eksisterer en rekke videreutdanningstilbud for barnehagelærere med bachelorgrad. Videreutdanningen skal bidra til at barnehagelærere utvikler økt kunnskap, ferdigheter og kompetanse relevant for barnehagen. Som barnehagelærer med videreutdanning kan en også ha rådgivende, administrative eller ledende stillinger innenfor kommunal og statlig virksomhet. Nye videreutdanningstilbud organiseres som moduler, og disse kan inngå i ulike mastergrader. Barnehagelærerutdanningen kvalifiserer for ulike masterprogrammer som både gir bredere barnehagefaglig kompetanse og fordypning på særskilte områder. Universiteter og høgskoler tilbyr både barnehagefaglige masterstudier som er særlig rettet mot tidlig barndom, og mer fagspesifikke masterstudier som er felles for flere profesjoner. Både norske og utenlandske universiteter og høyskoler tilbyr doktorgradsprogrammer på barnehageområdet. Dersom en ønsker å arbeide med opplæringsvirksomhet og kompetanseutvikling som stiller barnefaglige kunnskapskrav, gir viderekvalifisering muligheter til et vidt spekter av stillinger innen opplæring, veiledning, rådgivning og med oppgaver på ulike forvaltningsnivå. Organisering De langt fleste barnehagelærerne er organisert i Utdanningsforbundet. Barnehagelærere er imidlertid organisert i ulike fagsammenslutninger som forhandler om lønns- og arbeidsvilkår for medlemmene, som Fagforbundet og Lederne. Utdanningsforbundet og andre organisasjoner arbeider for å skape interesse og engasjement for barnehagepolitiske spørsmål i samfunnet, og for profesjonens betydning som samfunnsaktør. Fagforbundet arbeider for alle yrkesgruppene i barnehagesektoren og med yrkesfaglige spørsmål og politikk for hele oppvekstsektoren. Profesjonen har hatt flere yrkesbetegnelser. Barnehagelærerinnene var opprinnelig organisert i Norske Barnehagelærerinners Landsforbund (stiftet 1948). Fra 1965 ble førskolelærerne organisert i en egen avdeling i Norsk Lærerlag, og siden 2001 har de vært organisert i Utdanningsforbundet sammen med grunnskolelærerne. Internasjonalt eksisterer en rekke organisasjoner som samler barnehagelærere. En av de sentrale er OMEP (Verdensorganisasjonen for små barns oppvekst og danning), som er en internasjonal, uavhengig organisasjon (NGO) som har rådgivende status hos UNESCO og UNICEF, og som dessuten er representert ved Europarådet. OMEP er høringsinstans for Kunnskapsdepartementet. Allerede i 1949 vedtok Norske Barnehagelærerinners Landsforbund at forbundet skulle jobbe med å danne en norsk avdeling av OMEP. Historikk Barnehagelærerutdanningen ble første gang etablert i Norge ved Barnevernsakademiet i Oslo i 1935 med Norsk Forening til Fremme av Forsorg for Barn som initiativtaker og eier. Før den tid måtte norske kvinner reise til Fröbel-instituttene i Danmark, Sverige og Tyskland eller andre steder for å ta utdanning som barnehagelærere. Etter hvert ble det opprettet flere utdanningsinstitusjoner i Norge: Oslo Kommunale Barnevernskole, Barnevernskolen i Bergen, Barnevernsinstituttet Dronning Mauds Minne i Trondheim og Sørlandets Barnehagelærerskole i Kristiansand. Barnevernsakademiet i Oslo ble 1994 innlemmet i Høgskolen i Oslo, senere OsloMet. Dronning Mauds Minne er fortsatt en privat høyskole for barnehagelærerutdanning. Skolene i Bergen og Kristiansand ble i 1970-årene en del av de pedagogiske høyskolene, samtidig som det ble opprettet slik utdanning ved andre pedagogiske høyskoler. I 1994 ble de statlige, pedagogiske høgskolene sammen med andre regionale høgskoler omorganisert til 26 statlige høgskoler. I 2014 startet en omfattende strukturreform av høyere utdanning, hvor flere av de tidligere utdanningsstedene fusjonerte til større enheter. Noen av utdanningsstedene har fått universitetsstatus. Ny struktur har endret barnehagelærerutdanningen på en rekke områder, og antall utdanningsinstitusjoner for barnehagelærer er redusert til l4 (2019). Les mer i Store norske leksikon barnehage barnehageloven Eksterne lenker Barnehagelærerrollen i et profesjonsperspektiv – et kunnskapsgrunnlag. Ekspertgruppen om barnehagelærerrollen. Kunnskapsdepartementet 2018. Kompetanse for fremtidens barnehage. Revidert strategi for kompetanse og rekruttering 2018- 2022. Kunnskapsdepartementet. Utdanning.no: Barnehagelærer Litteratur Greve, A., Jansen, T. Thorsby og M. Solheim (2014). Kritisk og begeistret. Barnehagelærernes fagpolitiske historie. Bergen: Fagbokforlaget. Hennum, B. H., og S. Østrem (2019): Barnehagelæreren som profesjonsutøver. Oslo: Cappelen Damm. Korsvold, T. (2005). For alle barn. Barnehagens framvekst i velferdsstaten. Oslo: Abstrakt.