Gaspard de Coligny
Store norske leksikon,Historie,Verdens historie og samtidshistorie,Europa,Frankrikes historie
Gaspard de Coligny var en fransk admiral og hugenottleder. I 1557 kom han i spansk fangenskap i 1½ år. Etter dette steg han åpent frem som reformert leder, og søkte å vinne barnekongen Karl 9 og hans mor Katarina for kalvinismen, for derved å sette Frankrike i spissen for den europeiske protestantisme mot habsburgerne.
De Coligny fikk også regjeringen til å vise sine trosfeller toleranse, men den katolske slekt Guise som ønsket vennskap med Spania, fikk overtaket. I 1562 begynte borgerkrigen. I 1570 sluttet man religionsfred som gav hugenottene nesten fri religionsøvelse, og 1571 syntes Coligny igjen å nærme seg sitt gamle mål. Han kom hoffet nær, det ble knyttet forbindelser med protestantene i Europa, og en spansk-fiendtlig politikk ble innledet.I 1572 brøt oppstanden løs mot Alba i Nederlandene; Coligny søkte å vinne Frankrike for nederlendernes kamp. Men enkedronning Katarina var redd for en så kraftig politikk og engstelig for at Coligny helt skulle bryte hennes makt over kongen. Under festene i anledning av Henrik 4 av Navarras bryllup med Marguerite av Valois i august 1572 iverksatte hun et mordforsøk imot ham 22. august. Det lyktes ikke, men han ble Bartolomeusnattens første offer to dager senere. Les mer i Store norske leksikon Frankrikes historie 1300-1700 Frankrikes historie