bøffel
Store norske leksikon,Biologi,Dyreriket,Ryggstrengdyr,Virveldyr,Pattedyr,Klovdyr,Kvegfamilien,Bovinae
Bøffel er en fellesbetegnelse for en gruppe partåete klovdyr i underfamilien Bovinae i oksefamilien.
Beskrivelse De er i alminnelighet karakterisert ved at hornene i tverrsnitt er mer eller mindre tydelig trekantet og ringet ved basis. Legemsbygningen er gjerne mer grovbygd enn hos det tamme kveget og hårkledningen gjennomgående tynnere.Bøfler er kjent fra pliocentiden, og omfatter flere innbyrdes forskjellige formgrupper. Den mest primitive representeres etter de fleste spesialisters oppfatning av den lille gemsebøffelen eller anoa (Bubalus depressicorni) fra Sulawesi, en liten art med rette, bakoverhellende horn. Skulderhøyden er fra 70 til 100 centimeter. Den ansees å være forbundet med hovedgruppen via den lille mindorobøffelen (Bubalus mindorensis),som lever på Filippinene. Denne veier 270–320 kilo og har en skulderhøyde på 100 centimeter.Hovedstammen faller i en asiatisk og en afrikansk gruppe. Asiatisk bøffel Asiatisk eller indisk bøffel, også kalt vannbøffel ( Bubalus bubalis ), fantes opprinnelig fra Nepal og India i vest til Vietnam og Malaysia i øst. Som viltlevende dyreart regnes vannbøffelen i dag som truet av utryddelse. Den kjennetegnes ved tydelig ringete horn, som ved roten står langt fra hverandre. Pannen er hvelvet og skulderhøyden inntil 200 centimeter, og vekten kan hos okser komme opp i 1200 kilo. Fargen er svartgrå eller svart, med brunlig anstrøk.Forskjellige raser av denne arten lever som husdyr eller i halvtemmet tilstand i det sørlige Asia og er herfra spredt som husdyr over Arabia, Egypt og det sørøstlige Europa. Den er også innført i Australia og Amerika. Dette er godmodige og nøysomme dyr, som hovedsakelig fungerer som trekkdyr. De leverer en fet melk og et utmerket smør, og kalvenes kjøtt er meget velsmakende. Melken brukes blant annet til fremstilling av mozzarellaost. Afrikansk bøffel Hos representanter for den afrikanske gruppen er skallen buttere enn hos den asiatiske gruppen, hornene er kortere, og ørene er større og utstyrt med frynser. Gruppen er oppsplittet i en serie lokalraser. Kafferbøffelen (Syncerus caffer),som bor eller har bodd på de store steppene i det sørlige og østlige Afrika, er oppsplittet i en rekke forskjellige lokalraser. Voksne hanner er som oftest svarte, hunnene og ungdyrene mer rødbrune. Hornene er brede og flate ved roten, dekker hele pannen og er avrundet mot spissen.Dette er den største av alle afrikanske bøfler. Skulderhøyden er fra 110 til 160 centimeter og den kan veie fra 600 til 900 kilo. De lever i flokker på 30 til 50 stykker, og der den får leve i fred for mennesket, kan antallet bli flere hundre. Den var tidligere vidt utbredt i steppetraktene over store deler av Afrika, like fra Kapp til Tsjadsjøen, og dessuten i Sudan og Etiopia. Les mer i Store norske leksikon oksefamilien bison indisk bøffel