avis
Store norske leksikon,Samfunn,Medier,Journalistikk,Journalistiske begreper
En avis er en regelmessig publikasjon som inneholder nyheter, artikler, kunngjøringer, annonser og så videre.
Tidligere ble aviser publisert på papir, i dag publiseres aviser i økende grad enten både på papir og internett eller bare på internett. Det er det digitale som driver veksten, og det digitale veier i økende grad opp for nedgangen i salgstall for papiraviser.Ved utgangen av 2019 ble det i Norge utgitt 228 aviser med minst en utgave per uke, se opplagstall under. Det norske avistallet ligger på et stabilt og meget høyt nivå. Antallet lokalaviser er også høyt i verdenssammenheng.Avislesing har tradisjonelt stått sterkt i Norge, men avisenes opplagstall falt kraftig utover 2000-tallet. Etter nettavisenes ankomst på 1990-tallet har store deler av avisverdenen hatt økonomiske utfordringer på grunn av færre abonnenter, dårligere løssalg og raskt fallende annonseinntekter. Avisenes annonseinntekter sank, og avisene har fokusert på å skaffe digitale inntekter.Den første betalingsmuren for en norsk generell nettavis ble introdusert av Hallingdølen den 5. november 2011. Inside Telecom var sannsynligvis den første nettavisen bak betalingsmur, fra mai 2006. Stadig flere aviser innfører brukerbetaling for digitalt innhold og beskytter (deler av) innholdet sitt bak en abonnementsløsning.Nye betalingsordninger for nettnyheter begynte høsten 2011, og det virkelig store gjennombruddet for nye abonnementsmodeller kom i 2015. I løpet av dette året hadde mer enn halvparten av avisene innført en betalingsordning for nettnyhetene, og mer enn halvparten brukte ordningen med komplett abonnement.I dag har et flertall av norske aviser innført en betalingsordning for nettsidene sine og satser på en modell som kombinerer papiravis med digital tilgang. Både Schibsted, Amedia og Polaris Media har bidratt aktivt til den nye utviklingen, men det er arbeidet til Amedia som har betydd mest. Amedia har 62 betalte lokalaviser, og med unntak for tre små aviser hadde alle avisene gått over til det nye systemet i løpet av 2015.Det samlede avisopplaget har sunket siden tidlig 2000-tall, og nedgangen har vært ekstra sterk etter 2009. De annonsefinansierte avisene har måttet tåle store omstillinger. I 2016 viste opplagstallene en positiv utvikling for første gang på mange år med en kraftig vekst i salget av digitale abonnementer. I 2019 kunne 3 av 4 aviser vise til opplagsvekst. Da var 9 prosent av avisopplaget rent papiropplag, 42 prosent var digitalt og 49 prosent var komplettabonnement. Den senere tid ser vi en tendens til at avisene skifter fokus bort fra antall lesere til type lesere, fra kvantitet til kvalitet, der målsetningen er å få flest mulig betalende abonnenter. Samtidig viser tallene at unge mennesker leser mye mindre aviser nå enn før. I 2018 var gjennomsnittsalderen på en Aftenposten-abonnent hele 49 år. Avisstrukturen Avisstrukturen, avisenes tilhørighet og graden av uavhengighet er nært knyttet til det enkelte lands egne tradisjoner, historie og samfunnsforhold. I stater med liten pressefrihet har avisene karakter av å være talerør for myndighetene. I andre land kan pressen være sterkt politisert, det vil si at hver avis er talerør for et enkelt politisk parti.Tidligere var det vanlig at avisene opererte som politiske organer med tette bånd til de politiske partiene. Redaksjonell uavhengighet har stått som et sentralt premiss siden partipressen ble gradvis svekket og forsvant rundt 1980 og en mer markedsorientert presse vokste frem. Avisene var ikke lenger i første rekke målbærere av spesielle politiske ideer, men ville tilby kundene, leserne, en stoffblanding av blant annet nyheter, kommentarer og underholdning. Samtidig skulle avisene være attraktive for annonsørene. Ettersom avisene vektlegger ulike typer stoff, og dermed innretter seg mot ulike målgrupper, utviklet de seg forskjellig og fordelte seg på en akse fra såkalte kvalitetsaviser, innrettet mot et kritisk, lesende publikum, til utpregede populæraviser eller tabloidaviser som konkurrerte med TV om oppmerksomheten. I land som Storbritannia og USA var forskjellen mellom kvalitetsavisene og enkelte av populæravisene svært stor. I Norden har forskjellen tradisjonelt vært mindre, siden også løssalgsavisene leverte seriøst politisk og kulturelt innhold, mens de store abonnementsavisene hadde mer underholdningsstoff enn tilfellet er i en del andre land.Ulik lokal tilknytning fører også til variasjon i avistypene. Rene lokalaviser tar utgangspunkt i en by eller et tilsvarende område. I tillegg til å være forum for lokale nyheter og debatt, fyller disse en viktig rolle som lokalt annonseorgan. Regionaviser har en utbredelse over et større område. Få aviser er rene riksaviser. For eksempel har de store og kjente avisene i USA, som The New York Times og Washington Post, ikke noen reell riksdekning. I Norge er det bare løssalgsavisene VG og Dagbladet som med noen rett kan kalles riksaviser.I Norge oppstod det i 1990-årene to nye typer aviser: gratisaviser og søndagsaviser. Gratisavisene baserte inntektene sine utelukkende på annonser. Dagbladet startet søndagsavis i 1991 og ble raskt fulgt av de andre store riksavisene og regionsavisene. Antallet søndagsaviser steg frem til rundt 2005, deretter har tallet sunket, og fra 2016 er det bare Aftenposten og VG som utgir søndagsaviser. Produksjon Datateknologi og offsetteknikk revolusjonerte produksjonen av aviser. Den første overgangen var fra bly til fotosats, og denne var for det meste fullført for norske avisers vedkommende i 1970-årene. Neste fase i effektiviseringen var å la journalistene selv skrive inn på avisenes dataanlegg, noe som førte til sterk motstand blant typografer. Særlig i Storbritannia førte det til uforsonlige arbeidskonflikter, som toppet seg i oppsigelsen av over 5000 typografer i Rupert Murdochs aviser i 1986. I Norge gikk man mer forsiktig frem, og her har man stort sett oppnådd avtaler med de ansattes ulike organisasjoner. Aviser og andre medier Fjernsynets inntog ga avisene betydelig konkurranse. Konkurransen var medvirkende til avisnedleggelser og strukturendringer i den vestlige verdens presse. Samtidig fikk TV innflytelse på avisenes innhold og presentasjonsform og resulterte i økt vekt på underholdningsstoff og utvidet bruk av bilder. Også i formidlingen av seriøst stoff ble visuelle presentasjoner og grafiske virkemidler tatt i bruk.I 1980-årene eksperimenterte noen norske aviser med lokal radio- eller TV-virksomhet, men dette ble stort sett oppgitt etter få år. På 1990-tallet ble det vanlig med elektronisk formidling via Internett. De første avisene Avisen har sin opprinnelse langt tilbake i tiden, helt fra Romerrikets nyhetsoppslag og de håndskrevne brevaviser på kontinentet på 1400-og 1500-tallet. Den første trykte avisen var, ifølge de nyeste pressehistoriske forskninger, Nieuwe Tijdingen, hvis første nummer utkom i Antwerpen i mai 1605. Byen var den gang beleiret av fienden, og en boktrykker kom på ideen å sende ut et skrift to ganger i uken med beretninger om de beleiredes tilstand, deres heltemot og så videre. Avisen fortsatte etter krigen og fikk i 1610 en fransk utgave, Nouvelles Recentes. I 1609 kom Tysklands to første aviser. Den ene var Relation i Strasbourg (som da var en del av Tyskland), og den andre Aviso Relation oder Zeitung i Wolfenbüttel. Frankrike fikk sin første avis i 1631, nemlig Nouvelles Ordinaires de Divers Endroits. Senere samme år kom La Gazette, utgitt av den berømte journalist Theodore Renaudot. Den første engelske avisen het Weekly News og utkom i London i 1622, mens pioneren i USA var Boston News-Letter i 1704.I Norden var Sverige først ute med Ordinari Post Tijdender i 1654, en avis som har fortsatt helt til våre dager under navnet Post och Inrikes Tidningar. Extraordinarie Relationes het et dansk blad som i 1672 fikk kongelig privilegium mot at det forpliktet seg til å bringe «Kundskab om Handelen paa fremmede Steder». Fem år tidligere hadde imidlertid kongens hoffpoet Anders Bording startet sin Danske Mercurius i delvis versifisert stand. Norges første avis var Norske Intelligenz-Seddeler fra 1763. Den ble utgitt av boktrykker Samuel Conrad Schwach i Christiania. Tidningar – Utgifne af et Sällskap i Åbo var tittelen på Finlands første avis i 1771. Se norsk presses historie for en mer detaljert oversikt over avisenes historie i Norge. Opplagstall for norske aviser 2020 Netto totalopplag. Summen av papir- og digitalopplag, kombinerte papir- og digitalabonnement telles som ett abonnement.   Avis Opplag 2020     Adresseavisen 75 630   Aftenposten Junior 27 358   Aftenposten morgen 257 316   Agder (Flekkefjords Tidende) 7 313   Agderposten 19 468   Akers Avis/Groruddalen 10 040   Akershus Amtstidende 8 506   Altaposten 4 978   Alvdal midt i væla/Tynsetingen 2 073   Andøyposten 1 791   Arbeidets Rett 7 628   Arendals Tidende 1 386   Askøyværingen 5 116   Aura Avis 2 792   Aust Agder Blad 3 792   Avisa Hemnes 1 408   Avisa Lofoten 700   Avisa Nordland 22 210   Ávvir 11 269   Bergens Tidende 84 102   Bergensavisen 27 068   Birkenes-Avisa 1 124   Bladet Vesterålen 7 028   Brønnøysunds Avis 3 956   Budstikka 22 394   Bygdanytt 5 066   Bygdebladet 2 366   Bygdebladet – lokalavis for Randaberg og Rennesøy 3 561   Bygdeposten 6 901   Bø Blad 2 795   Bømlo-Nytt 3 630   Dag og Tid 12 904    Dagbladet* 115 364   Dagen 13 313   Dagens Perspektiv/Ukeavisen Ledelse 4 423   Dagsavisen 25 862   Dalane Tidende 7 492   Demokraten 3 201   Drammens Tidende 28 969   Drangedalsposten 1 945   Driva 3 333   Dølen 4 211   Eidsvoll Ullensaker Blad 6 519   Eikerbladet 2 572   Enebakk Avis 2 663   Fanaposten 4 101   Finansavisen 24 167   Finnmark Dagblad 7 793   Finnmarken 6 249   Finnmarksposten 1 589   Firda 11 956   Firda Tidend 2 906   Firdaposten 5 159   Fiskeribladet 7 578   Fjell-Ljom 2 487   Fjordabladet 3 016   Fjordenes Tidende 4519   Fjordingen 3 847   Fjuken 3855   Folkebladet (Troms Folkeblad) 5 940   Fosna-Folket 7209   Framtid i Nord 3800   Fredriksstad Blad 23 841   Fremover 7 853   Frolendingen 1 521   Frostingen 1 792   Fædrelandsvennen 36 614   Gaula 1505   Gauldalsposten 1 403   Gjengangeren 6 793   Gjesdalbuen 3 583   Glåmdalen 15 387   Grannar 2 343   Grenda 2 246   Grimstad Adressetidende 6 142   Gudbrandsdølen Dagningen 22 648   Hadeland 7 555   Halden Arbeiderblad 8 013   Hallingdølen 9 834   Hamar Arbeiderblad 18 920   Hammerfestingen 1 264   Hardanger Folkeblad 5 399   Harstad Tidende 9 054   Haugesunds Avis 21 726   Helgelands Blad 4 083   Helgelendingen (Helgeland Arbeiderblad) 6 953   Hitra-Frøya 4 873   Hordaland 8 159   Hordaland Folkeblad 5 025   Inderøyningen 1 836   Indre Akershus Blad 7 220   Innherred 8 501   iTromsø 8 205   Jarlsberg Avis 4 442   Jærbladet 13 458   Kanalen 1 969   Klar Tale 9 346   Klassekampen 32 375   Klæbuposten 715   Kragerø Blad Vestmar 5453   Kronstadposten 1845   Kvinnheringen 4 415   Kyst og Fjord 2 518   Lierposten 3 621   Lillesands-Posten 4348   Lindesnes 6035   Lister (Farsunds Avis) 5 797   Lofotposten 7294   Lofot-Tidende 3290   Lokalavisa Nordsalten 2261   Lokalavisa Trysil Engerdal (Sør-Østerdal) 2 190   Lyngdals Avis 1677   Laagendalsposten 9 341   Marsteinen 1998   Meråker-posten 909   Midsundingen 1052   Morgenbladet 27 868   Moss Avis 14 555   Møre 3 075   Møre-Nytt 4 931   Namdalsavisa 10 714   Nationen 16 064   Norddalen 2 603   Nordhordland 5 228   Nordlys 25 315   Nordre (Haramsnytt) 2 012   Nordstrands Blad 5 980   Norge IDAG 12 070   Nye Troms 3 424   Opdalingen 2 146   OPP (Oppdal) 2 678   Oppland Arbeiderblad 21 331   Os og Fusaposten 5339   Porsgrunns Dagblad 5 366   Rakkestad Avis 2 503   Rana Blad 9 056   Raumnes 5 871   Ringerikes Blad 11 728   Ringsaker Blad 8 333   Rjukan Arbeiderblad 2 520   Rogalands Avis 4 038   Romerikes Blad 33 074   Romsdals Budstikke 16 449   Ryfylke 2 278   Røyken og Hurums Avis 5 016   Ságat 3 024   Saltenposten 4 299   Samningen 1 398   Sande Avis 2 592   Sandefjords Blad 13 172   Sandnesposten 8 047   Sarpsborg Arbeiderblad 13 300   Selbyggen 2 763   Setesdølen 4 007   Smaalenenes Avis 12 631   Snåsningen 1 395   Sogn Avis 9 132   Solabladet 4 183   SolungAvisa 2 130   Stangeavisa 2 785   Stavanger Aftenblad 63 268   Steinkjer-Avisa 4 625   Stord24 1 125   Storfjordnytt 1 284   Strandbuen 5206   Strilen 5 659   Sulaposten 1 998   Suldalsposten 2 366   Sunnhordland 6 638   Sunnmøringen 1 601   Sunnmørsposten 26 600   Svalbardposten 2 039   Svelviksposten 2 086   Sydvesten 1032   Sykkylvsbladet 2 401   Synste Møre 1 989   Søgne og Songdalen Budstikke 2 055   Sør-Trøndelag 7149   Sør-Varanger Avis 2 456   Søvesten 777   Telemarksavisa 23 218   Telen 4 431   Tidens Krav 12 573   Trønder-Avisa 18 414   Trønderbladet 4 846   Tvedestrandsposten 5 282   Tysnes 2 125   Tysvær Bygdeblad 2 138   Tønsbergs Blad 23 716   Vaksdalposten 2 198   Valdres 9 118   Varden 18 497   Varingen 5 936   Vennesla Tidende 4 335   Vestavind 1 542   Vestby Avis 3 581   Vesteraalens Avis 1 488   Vestlandsnytt 4 507   Vestnesavisa 1 592   Vestnytt 7204   Vest-Telemark Blad 5 536   VG * 287 315   Vigga 2 296   Vikebladet Vestposten 4 244   Våganavisa 1 746   Vårt Land 23 581   Ytre Sogn Avis 1 227   Ytringen Avis 2 374   Øksnesavisa 1 337   Østhavet 1 188   Østlandets Blad 10 863   Østlands-Posten 12 856   Østlendingen 16 831   Øy-Blikk 1 306   Øyene 3 779   Øyposten 1 635   Åndalsnes Avis 3 492   Ås Avis 2 490   Åsane Tidende 1 277    Oversikten omfatter bare aviser som kommer ut minst én gang pr uke.*For VG og Dagbladet er det benyttet opplagstall som inkluderer plussutgaven der dette er tilgjengelig. For VG er pluss-opplaget inkludert i total og digitalt opplag fra 2017. Dagbladet inkluderte selv pluss-opplaget fram til 2019, da det ble rapportert separat. Her er pluss-opplaget lagt til i Dagbladets total- og digitalopplag fra 2019. Les mer i Store norske leksikon Norsk presses historie Massemedier i Norge Eksterne lenker MedieNorge Litteratur Høst, Sigurd (2021). Avisåret 2020. Rapport nr. 108. Høgskulen i Volda. Ottosen, R. Røssland, l. A. og Østbye H.( 2002): Norsk pressehistorie. Samlaget Stangerup, H. (1973-74): Avisens historie. Politikens Forlag and J.W. Cappelens Forlag, København.