elbil
Store norske leksikon,Teknologi og industri,Transport,Bil,Motorkjøretøyer
En elbil er en bil drevet med elektrisk energi fra et oppladbart batteri. Den har elektrisk motor i stedet for forbrenningsmotor.
Det er særlig etter årtusenskiftet at elbiler fått betydning som transportmiddel, først i form av små bybiler, og etter hvert også større biler med lengre rekkevidde.Norge har uvanlig stor andel elbiler sammenlignet med andre land, og disse står i 2021 for en stor del av salget av nye personbiler her til lands. Norske myndigheter har lagt til rette for denne utviklingen ved å gi en rekke fordeler for elektriske kjøretøyer sammenlignet med bensin- og dieseldrevne kjøretøyer. Begrunnelsen for disse fordelene er at elbiler ikke gir utslipp fra motoren under kjøring, verken av klimagasser eller av gasser og partikler som bidrar til lokal luftforurensning.Hybridbiler er en egen kategori biler, som har både forbrenningsmotor og elektrisk motor. Også disse har fått stor utbredelse. Andel elbiler av den totale personbilparken i Norge og nyregistrerte elbiler siden 2008   År Personbilparken Prosentandel Salg Prosentandel     2008 1693 0,1 177 0,2   2009 1776 0,1 117 0,1   2010 2068 0,1 335 0,3   2011 3909 0,2 1996 1,4   2012 8031 0,3 3950 2,9   2013 17 770 0,7 7882 5,5   2014 38 652 1,5 18 090 12,5   2015 69 134 2,6 - -   2016 97 532 3,7 24 222 15,7   2017 138 983 5,1 33 080 20,9   2018 195 351 7,1 58 042 31,2   2019 260 692 9,3 67 049 42,4   2020 340 002 12,1 82 225 54,3   2021 460 734 15,9 124 223 64,5   Tall fra Statistisk sentralbyrå og Opplysningsrådet for veitrafikk Historisk utvikling På begynnelsen av 1900-tallet framsto elbiler som et reelt alternativ til biler med forbrenningsmotor. Elbilene var særlig populære i USA, men også i Europa og Norge ble det produsert og solgt et betydelig antall personbiler og lastebiler drevet av elektrisitet.Det er flere grunner til at elbilene forsvant fra markedet. Tidens batteriteknologi og manglende infrastruktur for lading hemmet utviklingen. Fra andre verdenskrig og fram til årtusenskiftet var biler med forbrenningsmotorer drevet av bensin eller diesel dominerende både i Norge og i verden som helhet.I 1960-årene ble utviklingen av elektriske biler tatt opp igjen, og det ble gjort forsøk i en rekke land uten at dette lyktes. Hovedproblemet lå i batteriene. Dette var store, tunge og ikke særlig effektive metallbasert batterier, først og fremst basert på bly.Mot slutten av 1980-årene var forurensing, støy og vissheten om begrensede oljekilder så påtrengende at bil drevet med elektrisk strøm kom på den politiske dagsordenen. I USA påla loven Clean Air Act at en viss prosentandel av bilene som selges skulle være elektriske (cirka 10 prosent i 2003).Høsten 1995 startet man serieproduksjon av elektriske biler i Frankrike, og i løpet av de påfølgende tiårene ble elbiler mer vanlig, særlig i byene. En rekke fordeler og støtteordninger ble innført i Norge, for å få fart på elbilsalget. Fritak for merverdigavgift ved kjøp av nye elbiler kom tidlig. Dette bidro også til at andelen av de dyreste og mest eksklusive elbilene som Tesla, ble vanlig på norske veier. Gratis passering eller redusert avgift ved bomstasjoner og på ferger var sammen med gratis parkering i endel bykommuner, og mulighet for å kjøre i kollektivfeltet innført som del av fordelene med å velge elbil framfor diesel eller bensinsbiler. I senere år har også ENOVA gitt økonomisk støtte til bedrifter som bygger ut ladeinfrastruktur (hurtigladere) og til bedrifter for kjøp av el-varebiler. Norske elektriske biler Selskapet Pivco utviklet bybilen City Bee ved midten av 1990-årene. En prototype ble vist frem under OL på Lillehammer i 1994. 1996 ble det produsert 120 Pivco City Bee. 1998 gikk bedriften konkurs, og året etter ble 51 prosent av aksjene kjøpt av Ford Motor Company.Høsten 1999 startet det nye Ford-selskapet Think Nordic serieproduksjon av bilen Think City ved selskapets fabrikk i Aurskog. Etter innføring av nye, mindre strenge utslippsregler i California i 2003, stanset Ford produksjonen av el-biler og solgte Think Nordic til det sveitsiske selskapet Kamcorp Microelectronics. I 2004 ble bedriften nedbemannet og produksjonen av Think City stanset. Etter 2015 har myndighetene i en rekke land og regioner vedtatt eller annonsert planer om å fase ut salg av biler med forbrenningsmotor. Norge var et av de første landene som satt et årstall (2025) for når alle nye biler skal være utslippsfrie. Land som Danmark, Island, Irland, Israel, Nederland, Slovenia og Sverige har vedtatt tilsvarende innen 2030. Sommeren 2021, foreslo også EU-kommisjonen som del av EUs grønne vekststrategi å fase ut salg av nye bensin- og dieselbiler fra 2035 innen EU. Elektrisk mobilitet har også blitt en sentral del av EUs strategi for bærekraftig transport, med tydelig satsing på å bedre ladeinfrastrukturen i takt med elbilsalget som forventes.Stadig strengere CO2-utslippskrav, spesielt i Europa, og signaler om å fase ut salg av biler med forbrenningsmotor, gjør at stadig flere bilprodusenter har giret opp satsingen på utslippsfrie (hydrogen) eller elektriske bilmodeller og bedre batteriteknologi. Flere store bilprodusenter har kunngjort årstall med visjoner om å bli CO2-nøytrale, ved å produsere kun utslippsfrie biler til alle markeder der infrastrukturen gjør dette mulig framtiden. Les mer i Store norske leksikon bil EUs green deal og bærekraftig mobilitet hybridbil hydrogenbiler Eksterne lenker Kunnskapsbank om elektrisk mobilitet og bærekraftig transport (EU-kommisjonen) Nullutslippsfondet til ENOVA.no Opplysningsrådet for veitrafikk