bærekraftig utvikling
Store norske leksikon,Samfunn,Politikk og offentlig forvaltning,Politikkområder,Miljøvern,Miljø og ressurser
Bærekraftig utvikling er en utvikling som tilfredsstiller dagens behov uten å ødelegge fremtidige generasjoners muligheter til å tilfredsstille sine behov.
Et eksempel på en ikke bærekraftig utvikling kan være at man fisker så mye at fiskebestanden man fisker etter dør ut. Dette vil ødelegge muligheten for de som kommet etter oss til å skaffe seg mat ved å fiske. En bærekraftig utvikling kan derfor bety at man fisker litt mindre i dag, slik at man også kan fiske i fremtiden.Ofte blir det vist til at man må sikre både miljømessig (økologisk), sosial og økonomisk bærekraft. Dette omtales gjerne som de tre dimensjonene til bærekraftig utvikling. En slik forståelse av begrepet er brukt i FNs bærekraftsmål, hvor utrydding av fattigdom og sult er inkludert, sammen med god helse og utdanning til alle.Et annet eksempel kan derfor være at folk som har vært arbeidsledige og derfor fattige får lønnet arbeid. Slik får de nok penger til å tilfredsstille dagens behov. Det skjer en økonomisk utvikling. Hvis de nye arbeidsplassene kommer i en industri som skaper lite forurensning og utslipp av klimagasser, kan man si at utviklingen er bærekraftig, fordi den ikke ødelegger for fremtidige generasjoner. Bakgrunn Begrepet bærekraftig utvikling (engelsk sustainable development) ble kjent gjennom rapporten Vår felles framtid som ble lagt fram av Verdenskommisjonen for miljø og utvikling i 1987. Kommisjonen ble også kalt Brundtland-kommisjonen etter lederen Gro Harlem Brundtland. Begrepet oppsummerer hovedanalysen i rapporten.Siden rapporten ble lagt fram i 1987, har bærekraft-uttrykket blitt både brukt og misbrukt. Det siste gjelder for en rekke programmer og uttalelser og, ikke minst, i reklamesammenheng om ulike produkter og tjenester. Resultatet er utvanning av begrepets innhold. I politisk retorikk har termene bærekraft og bærekraftig utvikling fått godt fotfeste. FNs kommisjon for bærekraftig utvikling Rapporten Vår felles framtid la grunnlag for senere, større internasjonale konferanser. En slik konferanse var FNs konferanse om miljø og utvikling, også kalt Rio-konferansen fordi den ble arrangert i Rio de Janeiro i Brasil i juni 1992. FNs kommisjon for bærekraftig utvikling (engelsk Commission on Sustainable Development – CSD) ble så opprettet i desember samme år. Den opererer innenfor rammen av FNs økonomiske og sosiale råd (ECOSOC) og har 53 medlemsstater. CSD har avholdt årlige møter.Ti år etter Rio-konferansen, i august–september 2002, ble en større konferanse avholdt i Johannesburg, Sør-Afrika, under navnet Rio+10. CSDs 20. møte ble omgjort til en ny, stor FN-konferanse i Rio i juni 2012. Den fikk navnet Rio+20 for å markere jubileet for etableringskonferansen i 1992. Les mer i Store norske leksikon utvikling fattigdom bærekraft FNs bærekraftsmål FNs kommisjon for bærekraftig utvikling Eksterne lenker Rapporten Vår felles framtid fra Verdenskommisjonen for miljø og utvikling (engelsk versjon) Rapporten fra Rio+10-konferansen i juni 1992: Agenda 21 Rapporten fra Rio+20-konferansen i juni 2012: The Future We Want FNs nettside: Sustainable Development Goals FN-sambandet: Bærekraftig utvikling UNESCOs nettside: Education for Sustainable Development Miljølære.no: Bærekraftig utvikling StudieWeb.no: Hva er bærekraftig utvikling? Regjeringen.no: Norges strategi for bærekraftig utvikling International Institute for Sustainable Developments nettside: What is sustainable development? Stortingsmelding nr. 14 (2015–2016) – Natur for livet — Norsk handlingsplan for naturmangfold   Om arbeidet til FNs naturpanel (Ipbes) og norske eksperter – Miljødirektoratet.no