avfall
Store norske leksikon,Samfunn,Politikk og offentlig forvaltning,Politikkområder,Miljøvern,Miljø og ressurser,Avfall
Avfall er kasserte gjenstander, materialer og restprodukter. Avfall kan bli viktige ressurser ved energi- og materialgjenvinning. Sortering av avfall er viktig for at så mye som mulig av avfallet skal kunne gjenvinnes. Papp og papir, restavfall, matavfall og plastemballasje er eksempler på vanlige kategorier for kildesortering i hjemmet. Avfall og gjenvinning er en egen industribransje, med over 10 000 sysselsatte i Norge.
Avfallskategorier Avfall deles i to kategorier etter opprinnelse: husholdningsavfall og næringsavfall. Avfall kan også kategoriseres etter material- og produkttyper. Noen kategorier er definert av regelverk, slik som emballasje og EE-avfall (elektronisk og elektrisk avfall), andre med hensyn på behandlingsmetoder slik som brennbart og ikke-brennbart restavfall. Husholdningsavfall kommer fra private husholdninger. Det er kommunene som har ansvaret for å samle inn husholdningsavfallet fra sine innbyggere. Noen kommuner har valgt å samarbeide om renovasjonen i interkommunale samarbeid. Noen velger å ansette egne renovatører, mens andre kjøper renovasjonstjenester fra private aktører. Næringsavfall kommer fra offentlige og private bedrifter og institusjoner. Næringsavfall håndteres av avfallsselskaper, og har ofte annen sammensetning enn husholdningsavfallet. Avfallstypene henger sammen med typen virksomhet, for eksempel høy andel matavfall hos en matvareprodusent og høy andel aluminium fra en bedrift som lager aluminiumsprodukter. Husholdningslignende næringsavfall, for eksempel fra institusjoner som skole og sykehjem, inkluderes ofte i regelverk for husholdningsavfall i avfallslovgivningen. Sortering av avfall  Når avfallet sorteres etter hvert som det oppstår, kalles det kildesortering. Kildesortering organiseres på mange måter, for eksempel: Innsamlingsordning for husholdninger, bedrifter og institusjoner Levering til ubemannet returpunkt, for eksempel innsamlingsboks for tekstiler Levering til utsalgssted, gjelder for eksempel returordning for elektronisk avfall (EE-avfall) Levering til en bemannet miljø-/gjenvinningsstasjon  Sorteringskategorier og innsamlingsordninger varierer hos ulike renovasjonsselskaper. Stadig økende europeiske og nasjonale mål for utsorteringsgrad for avfall gjør at en del renovasjonsaktører må endre praksis for kildesortering i løpet av de kommende årene for å nå målene. Krav om utsortering av mat- og plastavfall fra alle norske husholdninger og husholdningslignende avfall gjelder fra 1. januar 2023.Det finnes en nasjonal merkeordning for kildesortering, for farge- og merkebruk på sorteringskategoriene på nasjonalt nivå. Tidligere har ulike kommuner og regioner brukt ulike farger og merker for kategoriene. Merkeordningen ble lansert av LOOP og Avfall Norge i 2020, og er tatt i bruk i store deler av landet. Ettersortering er når blandet avfall sorteres etter innsamling. I Norge har vi to store ettersorteringsanlegg for husholdningsavfall; IVAR ettersorteringsanlegg på Forus og ROAF (Romerike Avfallsforedling IKS) i Nedre Romerike. Ettersorteringsanleggene kan erstatte behovet for kildesortering av utvalgte avfallstyper, slik at for eksempel restavfall og plastemballasje kan samles inn sammen. Både fjerning av feilsorterte gjenstander og sortering i underkategorier for videre avfallsbehandling er en form for ettersortering. Avfallsbehandling Avfall behandles med tre hovedformål: Effektiv transport, unngå forurensing og forberedelse til gjenvinning eller sluttbehandling. Avfallsanleggene benytter kverner, presser og ulike typer emballasje for å levere sortert avfall i en avtalt kvalitet videre til spesialiserte gjenvinningsanlegg og deponi.Avfallsbehandling kan også skje før avfallet kommer til avfallsanlegget. Det som i dagligtale kalles en «søppelbil» er ofte en komprimatorbil som presser restavfallet sammen slik at den kan frakte mer avfall per tur. Noen avfallsbedrifter leier ut utstyr slik at for eksempel butikker og fabrikker kan presse papp og plast i firkantballer før det hentes av en renovatør. Avfall i sirkulær økonomi God avfallsbehandling som tilrettelegger for økt resirkulering er en viktig faktor i omstilling til sirkulær økonomi. Det økende fokuset på avfallsreduksjon, ombruk og resirkulering fører til omstilling i avfalls- og gjenvinningsbransjen. Omstillingen påvirker både omtale og fagterminologi, med en vridning fra «søppel» til «avfall» og «ressurser». Produksjonsavfall som kan brukes som råvare til andre typer produksjon, for eksempel dyrefor laget av fiskeavfall, kalles biprodukt eller restprodukt. Endringen er tydelig i utviklingen i avfallslovgivningen, med innstramming av regelverk for deponi og forbrenning, og utsorteringskrav og målsetninger for økt resirkulering. Det er også etablert gjenbrukstorg eller bruktbutikker for å selge gjenstander som er levert inn som avfall på enkelte avfallsmottak. Avfall og miljø Avfall som ikke håndteres forsvarlig kan medføre risiko for helse- og miljøskader. Forsøpling er et betydelig miljøproblem. Ulovlig dumping av avfall og utslipp til miljø som bryter med forurensingsloven er miljøkriminalitet. Avfallspyramiden Avfallspyramiden definerer prioriteringene i avfallspolitikken og EUs rammedirektiv for avfall. Den består av fem mål: avfallsreduksjon, gjenbruk, materialgjenvinning, energiutnyttelse og deponering. Les mer i Store norske leksikon gjenvinning gjenbruk kildesortering farlig avfall miljøkriminalitet sirkulær økonomi Eksterne lenker Miljøstatus: Avfall Kildesortering: Sortere.no