Norske bibliografier
Store norske leksikon,Kunst og estetikk,Kulturinstitusjoner,Bibliotek
Pliktavlevering danner grunnlaget for den nasjonale bibliografien. Registrering til en løpende nasjonalbibliografi startet i 1883 som et resultat av opprettelsen av Norske avdeling ved Universitetsbiblioteket i Oslo og ikrafttredelsen av «Lov om Forlagsregister og Afgivelse af Tryksager til Universitets-Bibliotheket». Den første norske bokfortegnelse utkom imidlertid i 1848. Fortegnelsen dekket årene 1814–1847. Det senere Norsk boglexikon 1643–1813 fører den norske dokumentproduksjonen tilbake til den første bok trykt i Norge. Registreringen av dokumenter til nasjonalbibliografien har i hovedsak vært basert på pliktavlevert materiale. Fra 1999 har Nasjonalbiblioteket overtatt ansvaret for nasjonalbibliografien, som gjøres tilgjengelig via samkatalogenOria.
Av norske retrospektive bibliografier kan nevnes: Bibliotheca Norvegica av Hj. Pettersen (4 bd., 1899–1924), som registrerer bøker trykt i Norge før 1814 og norske trykt i utlandet etter 1814 Nynorsk boklista av A. Aure, O. Dalgard og A. Gallis (4 bd., 1916–42), som registrerer trykk på nynorsk til og med 1935 Forfatterlexikon omfattende Danmark, Norge og Island indtil 1814 av H. Ehrencron-Müller (12 bd., 1924–35) Norsk Forfatter-Lexikon 1814–1880 av J. B. Halvorsen, Innstillinger og betenkninger fra kongelige og parlamentariske kommisjoner, departementale komitéer m.m. 1814–1934 av V. Haffner (2 bd., 1925–36) Norske tidsskrifter. Bibliografi over periodiske skrifter i Norge inntil 1920 av H. L. Tveterås (1940) Norsk tidsskriftindeks 1918–1965 (40 bd., 1919–71) Norske aviser 1763–1969 av T. A. Høeg (2 bd., 1973–74) Bøker og artikler på samisk er registrert i Sámi bibliografia (1989), som dekker perioden 1945–87. Løpende registrering av samisk litteratur deretter foretas av Nasjonalbiblioteket.