fritidsbåt
        
         (lovgivning og registrering)
Store norske leksikon,Teknologi og industri,Transport,Sjøfart og skipsindustri,Skipstekniske og nautiske begrep
Begrepet fritidsbåt omfatter mindre båter som brukes på fritiden og omfatter ikke båter til yrkesbruk som reguleres gjennom andre lov- og regelverk.
Registrering Lov om fritids- og småbåter (Fritids- og småbåtloven) av 26. juni 1998 bestemte at alle fritids- og småbåter skulle registreres i et landsomfattende Småbåtregister som var operativt fra samme år. Den tidligere ordningen, der småbåter ble registrert hos politiet der eieren var bosatt, ble da opphevet. Registreringsplikten omfattet ikke båter som var mindre enn 4,5 meter, dersom de ikke var utstyrt med motor. Båter med lengde 4,5 meter eller mer var unntatt dersom de verken hadde seil eller motor. Registreringen ble gjort frivillig fra 2003, og fra 2005 gikk Småbåtregisteret over fra Toll- og avgiftsdirektoratet til å bli drevet av Redningsselskapet. Alle båter som er definert som fritids- eller småbåter med skroglengde inntil 15 meter kan registreres i dette registeret.Båter som er 15 meter eller lengre er registreringspliktige i Skipsregisteret NOR. Fritidsbåter mellom 7 meter og 15 meter kan frivillig registreres i Skipsregisteret NOR. Skipsregistret NOR forvaltes av Skipsregistrene i Bergen som er en avdeling i Sjøfartsdirektoratet. Krav til føreren Alle personer som er født 1.1.1980 eller senere og som skal føre båt med motor på mer enn 25 hestekrefter eller over 8 meter lengde må ha båtførerbevis. Personer født før 1980 er fritatt fra kravet om båtførerbevis. De kan føre båter opptil 15 meter uten å måtte vise til et kvalifikasjonsbevis.Med virkning fra 2023 innføres det et nytt kompetansebevis for førere av fritidsbåter og vannscootere som kan oppnå hastighet på 50 knop eller mer.Personer som skal føre båter på 15 meter eller lenger, eventuelt 25 bruttotonn eller mer, må ha kystskippereksamen, eventuelt fritidsbåtskippereksamen for førere av fritidsbåter inntil 24 meters lengde.Barn under 16 år kan føre fritidsbåt under 8 meter som har motor med ikke over 10 hestekrefter/7,5 kW og som ikke kan oppnå større fart enn 10 knop (18,5 km/t). Forsikring For fritidsbåter til privat bruk som robåt, seilbåt, motorbåt, seilbrett, kano og lignende, kan det tegnes særskilt båtforsikring. Alle båtforsikringer dekker det økonomiske ansvar som eier eller bruker av båten kan pådra seg ved uaktsomt å skade andre personer eller deres ting. Dette båtansvaret kan forsikres alene eller i kombinasjon med en båtskadeforsikring, som kan omfatte én eller flere typer skader. Dette kan være kasko-, brann- eller tyveriskader. Forsikringen gir eieren erstatning for skader på båt med tilbehør, i fart, under opplag og transport. Skade som skyldes at båten ikke var sjødyktig eller andre brudd på sikkerhetsforskrifter, kan føre til helt eller delvis tap av rett til erstatning. Forsikringen gjelder normalt i de nordiske farvann, men fartsområdet kan utvides. I motsetning til for motorvogner er det ikke tvungen ansvarsforsikring for fritidsbåter.Mindre båter som kano, kajakk og seilbrett er normalt dekket av den enkeltes hjem-, villa- og fritidshusforsikringer, men da bare mot brannskader og tyveri fra låst bygning. Eksterne lenker Redningsselskapets informasjonssider om småbåtregisteret. Les mer i Store norske leksikon båt båtførerbevis forsikring