dypstruktur
Store norske leksikon,Språk og litteratur,Språkteori,Generativ grammatikk
Dypstruktur er en eldre betegnelse på strukturer som ifølge generativ grammatikk ligger til grunn for setninger.
Dypstrukturer ses på som abstrakte størrelser og representerer ikke betydningen til setninger, men er på mange måter et nivå der noen grammatiske regler må oppfylles. Disse er blant annet kravene verb stiller til at de må ha subjekt og objekt, eventuelt bare et subjekt, som i setningen Marie sover. Eksempler Dypstrukturen til setningen Kari drepte en bille og setningen Jens laget en pizza er den samme. Betydningsforskjeller kommer altså ikke frem på dette nivået av grammatikken. En korresponderende overflatestruktur blir generert på bakgrunn av spesifikasjonene i grunnstrukturen og en tilordning av grammatiske regler.Setningen Hva kjøper Jon? har formen «Jon kjøper hva» som en del av sin dypstruktur. På dette nivået får blant annet verb sine argumenter, for eksempel et subjekt eller objekt. Dypstrukturen spesifiserer dermed at i setningen Hva kjøper Jon?, er Jon subjektet og hva er objektet. Nivået av overflatestruktur ligner på sin side mer på hvordan en setning blir uttalt eller skrevet, men også disse strukturene regnes som abstrakte størrelser, og de trenger derfor ikke være identiske med hvordan noe blir uttalt eller skrevet.Dypstrukturer er også en del av forklaringen på at et verb ikke tar for mange argumenter. En setning som Jon Marie kjøper melk er umulig i en lesning hvor Jon og Marie er to ulike personer, fordi verbet kjøpe bare tar to argumenter, og dermed uttømmes av Jon og melk. Aktiv- og passivsetninger Et annet eksempel som ofte har blitt diskutert i den generative teorien, har å gjøre med forholdet mellom aktivsetninger og passivsetninger. Sammenlikn aktivsetningen Jon kjøper melk med passivsetningen Melk blir kjøpt. Dypstrukturen til disse to setningene har melk i samme posisjon, nemlig som objektet til verbet kjøpe. Forskjellen mellom dem har å gjøre med om setningen har et handlende subjekt (Jon i aktivsetningen) og hva som er det grammatiske subjektet – Jon i aktivsetningen eller melk i passivsetningen. Overflødig begrep Begrepet dypstruktur var en del av generativ grammatikk fra 1965 til slutten på 1980-tallet. I 1991 publiserte Noam Chomsky en artikkel der han argumenterte sterkt for at dypstruktur skulle elimineres fra grammatikkteorien. Årsaken var at de grammatiske kravene som en dypstruktur har, kan håndteres på andre måter i generativ teori. Det var derfor ikke lenger nødvendig, ifølge Chomsky, å regne med et abstrakt nivå som dypstruktur og regler som overfører denne til en overflatestruktur. Litteratur Faarlund, Jan Terje. Revolusjon i lingvistikken, 2005 (se særlig kapittel 1). Finn boken i Bibsys.  Hornstein, Norbert, Jairo Nunes og Kleanthes K. Grohmann. Understanding Minimalism, 2005 (se særlig kapittel 2). Finn boken i Bibsys. Åfarli, Tor A. og Kristin M. Eide. Norsk generativ syntaks, 2003 (se særlig kapittel 2). Finn boken i Bibsys.