celle
Store norske leksikon,Biologi,Vitenskapsgrener i biologien,Cellebiologi
En celle er den minste enheten for liv. Alle organismer er bygget opp av enten én eller flere celler.
Alle bakterier og noen veldig små dyr og planter består av bare én celle. Disse kalles encellede organismer. Noen organismer kan bestå av flere identiske celler og danner da kolonier. De aller fleste organismer består av mange ulike celler, som samarbeider på ulike måter. Antallet celler i slike organismer er vanligvis enormt stort, og avhenger blant annet av hvor stor organismen er. En elefant har for eksempel flere celler enn en mus. Hvert menneske består av et sted mellom 30 og 40 billioner celler.De fleste celler er så små at man ikke kan se dem med øynene, men noen er veldig store, som et egg. Noen celler (nerveceller) kan strekke seg helt fra én ende av kroppen til en annen. De fleste celler kan vi kun observere gjennom mikroskop.Alle celler har en hinne av fett som fungerer som en grense til omgivelsene og til andre celler, en cellemembran.Alle celler har noen egenskaper til felles, men det er også mye som kan gjøre celler veldig ulike. Ulike typer celler kan løse ulike oppgaver, som å være celler i muskler, celler som beskytter mot sykdom, eller celler som sprer sykdom. Ulike celler i en organisme har ulike funksjoner og i en organisme har vi derfor mange ulike celletyper. For eksempel har mennesker omtrent 220 ulike celletyper i kroppen. Nesten alle celler inneholder arvemateriale som forteller hva cellen skal gjøre.Alle celler kan dele seg ved hjelp av celledeling og på denne måten videreføres arvematerialet til neste generasjon celler. Alle celler stammer fra eksisterende celler. Dette innebærer at alle celler stammer fra en urcelle som var begynnelsen på alt liv på Jorda for omtrent tre milliarder år siden.Alle celler trenger også energi for å utføre ulike oppgaver. Celler er derfor i stand til å omdanne næringsstoffer til energi i en prosess som kalles celleånding.Alle celler har en bestemt levetid. Noen celler lever i noen få timer andre i flere år. Celledød er en nøye kontrollert prosess både blant encellede og flercellede organismer. Når cellen dør fyller den ikke lenger kriteriene for liv. Døde celler løses etter hvert opp til ulike organiske og uorganiske molekyler som gjenbrukes av andre organismer. Cellenes fellestrekk Alle celler har noen grunnleggende fellestrekk: inneholder arvemateriale i form av DNA  har evnen til å danne nye celler gjennom celledeling  har metabolisme og kan omdanne sukker, proteiner og fett til energi i form av ATP  kan lage sine egne proteiner basert på informasjon i arvematerialet kan kommunisere med omgivelsene og respondere på endringer i miljø kan ta opp næring fra omgivelsene og kvitte seg med avfallsstoffer   Les mer om: cellens oppbygning, celledeling, DNA, metabolisme, proteinsyntese Celler med og uten kjerne Celler deles gjerne inn i: celler uten kjerne (prokaryote) celler med kjerne (eukaryote) en mellomting, som kalles arker   Bakterier er prokaryoter. Plante- og dyreceller, sopp og alger hører til eukaryote celler.Arkene er en gruppe organismer som regnes som en mellomting mellom prokaryote og eukaryote celler. Vi finner dem ofte i mer ekstreme miljøer, som for eksempel i varme kilder eller i veldig salte miljøer. Les mer om prokaryoter, eukaryoter og arker: liv – systematisk inndeling Prokaryoter – celler uten kjerne Prokaryote organismer, eller bakterier, har en veldig enkel oppbygging. Bakteriene har arvematerialet sitt liggende løst i cytosol. Disse cellene lever hele sitt liv som en encellet organisme.Bakteriene kan allikevel leve i tett kontakt med andre bakterier og sender ofte signaler til hverandre og er svært villige til å dele genetisk materiale. Denne delingskulturen mellom bakterier spiller en viktig rolle når gener for antibiotikaresistens spres mellom bakterier. Eukaryoter – celler med kjerne Alle eukaryote celler har en cellekjerne hvor arvematerialet ligger beskyttet. En del eukaryote organismer kan leve hele sitt liv som en enkelt celle. Disse kalles for protister og er en stor gruppe organismer som omfatter encellede alger, protozoer og noen sopper.De fleste eukaryote celler lever allikevel i tett kontakt med hverandre og danner organer og vev i større flercellede organismer. Alle planter og dyr, og mange sopper og alger er eukaryote organismer.Cellene blir ulike gjennom celledifferensiering. Organeller er strukturer inne i cellen som har ulike funksjoner. Planteceller og dyreceller har en rekke kjennetegn som er felles for dem: cellemembran  cellekjerne med arvestoff i form av DNA   mitokondrier som driver celleånding   Strukturer vi finner i dyreceller, men ikke i planteceller er: små membranblærer kalt lysosomer som bryter ned næringsstoffer strukturer kalt sentrioler, som er viktige i celledeling  flageller (finnes også hos noen plantespermier)  Strukturer vi finner i planteceller, men ikke i dyreceller er: en stor membranblære kalt vakuole som både lagrer og bryter ned næringsstoffer  cellevegg dannet av cellulose som stiver opp og gir støtte til plantecellen  kloroplaster som driver fotosyntese  kanaler som kan gå mellom cellene, kalt plasmodesmata Les mer i Store norske leksikon cellens utvikling cellens oppbygning dyreceller planteceller celle – historikk