bjørnejakt
Store norske leksikon,Teknologi og industri,Landbruk,Utmarksnæring,Jakt og fangst,Storviltjakt
Bjørnejakt er jakt på bjørn. Bjørnen ble totalfredet i 1973, men er tidligere blitt jaktet både for pelsen og kjøttet, som har vært høyt verdsatt. På midten av 1800-tallet ble det felt et par hundre dyr årlig.
Miljødirektoratet kan gi tillatelse til å felle bjørn som gjør vesentlig skade på bufe eller tamrein. Historikk For 150 år siden hadde Skandinavia en bjørnebestand på 4000–5000 individer. To tredeler av dem levde i Norge. Skuddpremier førte til at det ble jaktet hardt på bjørn. I 1850-60 ble det skutt 200–300 per år. Skuddpremieordningen varte fram til 1932. Da ble bjørnen fredet i hi-tiden om vinteren. I 1973 ble bjørnen totalfredet i Norge. Da hadde den vært så godt som utryddet siden før andre verdenskrig. Bjørnejakt ble historisk drevet med «alle midler» da bjørnen ble ansett som et skadedyr. Utlegging av gift, sakser med åte, postering ved kadavre samt bruk av hund. Det var også vanlig å spore opp hi om vinteren og jage ut bjørnen. Det skjedde med hund eller ved at man røykte ut bjørnen. Posterende skyttere avsluttet så jakten. I tette møter med jegere og bjørn kunne man i riktig gammel tid bruke det såkalte bjørnespydet. Jakt i dag Det drives ikke regulær jakt på bjørn i Norge. Rovviltnemnda har myndighet til å fatte vedtak om kvote for felling og kvote for jakt når bestanden av bjørn ligger over de nasjonalt fastsatte bestandsmålene for regionen. Miljødirektoratet kan fatte vedtak om lisensfelling eller jakt også der bjørnebestanden ligger under de nasjonalt fastsatte bestandsmålene. En aktuell jaktform er å bruke ledhund/bandhund og spore bjørnen inntil man enten driver den over en post eller kommer på skuddhold. En annen metode er å slippe hunder på bjørnen. Losen går deretter høylytt, hvor jegerne er plassert på poster rundt i terrenget. Losen har et aggressivt preg. Bjørnehund Til jakt på bjørn brukes tradisjonelt spisshunder. Karelsk bjørnehund har fått navnet etter dette bruksområdet, men også andre elghundraser kan benyttes. Imidlertid er slett ikke alle hunder modige nok – eller rovdyrskarpe nok – til å jakte bjørn. Til vanlig blander ikke hunder atferdene jakt og aggresjon, men gjør det når de jakter rovdyr. Dette skjer også under bjørnejakt. Trolig stammer skarpheten mot rovdyr fra «krigen» mellom rovdyr som har overlappende nisjer i et økosystem. Overlappende nisjer vil si at de lever av delvis samme matressurser. Hos enkelte hunder er skarpheten forsterket. Terriere kan også benyttes på bjørnejakt på grunn av sitt enorme mot og uttalte rovdyrskarphet. Les mer i Store norske leksikon jakt bjørn rovdyrforvaltning Eksterne lenker Miljødirektoratet: Bjørn i Norge Miljødirektoratet: Rovviltforvaltning Rovbase.no: Fakta om bjørn Miljøstatus.no: Fakta om bjørnebestanden i Norge