Lars Saabye Christensen
Store norske leksikon,Språk og litteratur,Norsk og samisk litteratur,Nyere norsk litteratur
Lars Saabye Christensen er en norsk forfatter. Han er av våre mest kjente og allsidige samtidsforfattere og skriver romaner, dikt og noveller innenfor flere sjangere. Han har også skrevet flere filmmanus og vært aktiv som poetmusiker. For diktsamlingen Historien om Gly (1976) mottok han Tarjei Vesaas' debutantpris. I 2006 ble han utnevnt til Kommandør av Den kongelige norske St. Olavs Orden for fortjenestefull innsats for norsk litteratur. Bøkene hans er oversatt til over 30 språk.
Bakgrunn Christensen har dansk og norsk statsborgerskap, og vokste opp i Oslo. Han har studert filologi, nordisk litteraturvitenskap og idéhistorie. Christensen har bidratt sterkt til utviklingen av det litterære miljøet i Norge, både gjennom arbeidet som forlagskonsulent og som redaktør for den årlige antologien Signaler, en utgivelse rettet mot nye litterære stemmer. Han er i dag bosatt i Oslo. Forfatterskap Christensen debuterte som lyriker, men det var som romanforfatter at han virkelig slo gjennom og ble allemannseie. Det store gjennombruddet kom med Beatles (1986), som er en av de største salgssuksessene i Norge noensinne. Det som kanskje i aller sterkest grad har preget forfatterskapet er et nært forhold til Oslo, og da særlig indre Oslo vest, som spiller en svært sentral rolle i forfatterskapet. Hovedpersonene hans karakteriseres gjerne av at de ikke passer helt inn i omgivelsene, og vi følger dem ofte over flere år. Christensen utmerker seg også gjennom et karakteristisk språk, som gjerne beskrives som konkret og direkte, og en stil som er oftest er reflekterende, lett undrende og mollstemt. Den første diktsamlingen, Historien om Gly, kom ut i 1976, men på det tidspunktet hadde Christensen allerede gitt ut en rekke dikt og deltatt i utgivelsen av tidsskriftet Dikt & datt. I en rekke senere diktsamlinger har han utmerket seg som en formsikker lyriker med en sterk billedfantasi. Til disse hører Paraply (1982), Åsteder (1986), Stempler (1989), Den akustiske skyggen (1993), Falleferdig himmel (1998), Pasninger (samme år) og Pinnsvinsol (2000). I 1999 kom et utvalg dikt under tittelen Under en sort paraply, ved Nils Fredrik Dahl, og i 2013 kom Hundre og ett dikt, ved Jan Jakob Tønseth. Det er først og fremst som romanforfatter at Christensen har vunnet en plass blant sin generasjons fremste forfattere. Debutromanen Amatøren kom allerede i 1977. Her tegner forfatteren et vittig og ironisk portrett av en tafatt og klønete ung student som ler på de gale stedene og snubler i lave dørterskler. Denne typen blir en gjennomgangsfigur i forfatterskapet, og vi møter beslektede figurer i Billettene (1980), Jokeren (1981), Blodets bånd (1985) og Sneglene (1987, Rivertonprisen), der Christensen viser at han har et godt grep om spenningssjangeren. Det store gjennombruddet kom med den bredt anlagte dannelsesromanen Beatles (1984), som følger oppveksten til Kim, Seb, Gunnar og Ola på Frogner i Oslo på 1960- og 1970-tallet. De fire guttene er ungdomspionerer og representerer den første generasjonen som virkelig gjør opprør og river seg løs fra strukturene som krever at de skal ta utdannelse, få en sikker jobb, gifte seg og få barn. Romanen er en rik og levende skildring av en tid, et miljø og en hel generasjons idealer. Den ble raskt omfavnet av en stor gruppe lesere i Norge og er oversatt til flere språk. I 1998/1999 fikk den også suksess som musikal på Oslo Nye Teater, og i 2014 ble den filmatisert. I 2006 kåret Dagbladets lesere Beatles til den viktigste romanen de siste 25 årene, og i 2009 ble den utropt til etterkrigstidens beste Oslo-roman i Aftenposten. Beatles ble etter hvert utvidet til en trilogi som også består av Bly (1990, Bokhandlerprisen) og Bisettelsen (2008). Handlingen i Bisettelsen begynner i 2001, på et tidspunkt når Kim Karlsen nærmer seg femti og vennene er spredd for alle vinder. Komposisjonen skiller seg fra de to første bøkene ved at vi introduseres for en rekke fortellerstemmer, og Bisettelsen er en roman som både reflekterer over fortiden og tar oss med inn i fremtiden. Den ble svært godt mottatt og regnes som en verdig finale. Herman (1988) er en sorgmunter barneskildring om gutten Herman som mister håret og de dramatiske følgene dette får for hans forhold til omverdenen. For boken ble han tildelt Kritikerprisen, og den ble senere filmatisert av regissør Erik Gustavson, med en ung Anders Danielsen Lie i hovedrollen. Boken kjennetegnes av fin menneskeforståelse, ikke minst av unge mennesker i outsider-posisjoner, en egen evne til å kombinere humor med eksistensielt alvor og en usvikelig sans for detaljriktig tids- og miljøbeskrivelse. Det samme kan sies om ungdomsromanen Gutten som ville være en av gutta (1992). Boken ble filmatisert med tittelen Ti kniver i hjertet, og var debutfilmen til regissør Marius Holst. Den regnes som en av klassikerne i nyere norsk film. I den ytterst velskrevne slekts- og oppvekstromanen Halvbroren (2001), strekker handlingen seg over mer enn et halvt århundre og gir oss et rikt bilde av enkeltpersoner, generasjoner og en hel nasjon. Samtidig som boken har et geografisk spenn som går fra Berlin til Nord-Norge er også denne i aller størst grad lagt til Oslo i etterkrigstiden og handler om Barnum Nilsen, halvbroren Fred og deres familie. For Halvbroren ble Saabye Christensen tildelt både Brageprisen, Bokhandlerprisen og Nordisk Råds litteraturpris. Romanen førte også til et internasjonalt gjennombrudd for Christensen, og er oversatt til en rekke språk. Den ble dramatisert som TV-serie og vist på NRK i 2013. Like begeistret var kritikerne og leserne for romanen Maskeblomstfamilien (2003), som er mørkere i tonen. Her følger vi enebarnet Adrian fra 12 års alder når han opplever at faren tar livet av seg. Boken ble filmatisert i 2010. Den neste romanen, Modellen (2005), handler blant annet om en kunstners selvopptatthet og følgene av den. I den selvbiografiske romanen Saabyes cirkus (2006), som utkom 30 år etter debuten, leker forfatteren med sjangertradisjoner og inkorporerer alt fra essays til eventyr, komedie til tragedie i en tekst som har et tydelig metaperspektiv. Visning fra2009 har en jeg-forteller som skriver filmmanuskripter, og det gjør at også denne romanen i stor grad kan kommentere seg selv underveis. Fortelleteknisk kan Visning betraktes som både en videreføring av den dristige fortellemåten i Saabyes cirkus og Bisettelsen. Romanen Bernhard Hvals forsnakkelser (2010) foregår på begynnelsen av 1900-tallet, og handlingen dreier seg om vennskapet mellom to merkelige og ekstreme menn, kappgangeren Notto Fipp og legen Bernhard Hval. I 2012 kom Sluk, en selvbiografisk roman som også fikk svært god mottakelse, etterfulgt av Magnet (2015). Magnet tar utgangspunkt i studentmiljøet på Blindern på 1970-tallet og følger hovedpersonene Jokum Jokumsen og Synnøve Sager på deres ferd ut i verden til København og San Francisco. Sentrale tema i boken er tidens gang og skrivekunst. Førstnevnte manifesteres gjerne av klokker, kronologi og tidsbilder, mens sistnevnte iscenesettes særlig gjennom jeg-fortelleren som er forfatter og som nok en gang reflekterer over sitt eget virke. Christensen gjør også bruk av en hel rekke andre fortellerteknikker, som dagboknotater, sangtekster og tegninger, samt sitater fra faktiske og fiktive kilder. Stilen er gjenkjennelig underfundig, snodig og vittig og er ispedd stadige metareferanser. Magnet ble en stor salgssuksess og for denne ble Christensen nok en gang tildelt Brageprisen. Byens spor er en serie på fire bøker utgitt 2017–2021, som består av Byens spor. Ewald og Maj (2017), Byens spor. Maj (2018), Byens spor. Skyggeboken (2019) og Byens spor. Jesper og Trude (2021). Handlingen er lagt til bydelen Fagerborg i Oslo og strekker seg i tid fra årene etter andre verdenskrig og frem mot 1980-tallet. Vi følger byen og menneskene gjennom flere generasjoner og får ta del i de store endringene som finner sted i denne perioden, både på et personlig og et kollektivt plan. Fra første bind er det særlig de kvinnelige karakterene som er i utvikling, fra vi møter dem i et etterkrigssamfunn som var sterkt skeptisk til hvorvidt en kvinne kunne utvide sitt handlingsrom utover hjemmet. Nok en gang er det i denne serien Oslos gater, steder, strøk og årstider som rammer inn og preger menneskenes liv. Serien Byens spor ble både en kritikerfavoritt og en publikumsyndling, og er blitt omtalt som et høydepunkt i Christensens enestående litterære verden. Romanen En tilfeldig nordmann kom ut i 2021. I 2022 kom Pikkoloens bagasje, som består av kortromanene "Villvin", "Polaroid" og "Brukt". Samme år ga også Christensen ut romanen Arnardos dør, og bidro med en tekst til antologien Hjemmekontoret. Som novellist utmerker Christensen seg med en fortettet form og presise situasjonsbilder, først i Ingens (1992), senere i Den misunnelige frisøren (1997), Noen som elsker hverandre (1999) og Oscar Wildes heis (2004). Christensen har skrevet en rekke filmmanus. Blant tidlige tekster kan man nevne Brennende blomster (1985) og Hører du ikke hva jeg sier! (1995). Christensen skrev også manus til NRKs store fjernsynsserie Landstrykere, basert på Knut Hamsuns August-trilogi, og filmen Telegrafisten, basert på Hamsuns Svermere. Han har også skrevet filmmanus til flere av sine egne romaner, blant annet Herman, Gutten som ville være en av gutta og  Maskeblomstfamilien. Den danske filmen Grisen, basert på Christensens novelle med samme tittel, ble nominert til Oscar for beste kortfilm. I 2022 skrev Christensen sammen med Per-Olav Sørensen manuset til Netflix-serien Julestorm. I Mitt danske album (2010), som er en vemodig og varm samling prosatekster, dikt og fotografier, går forfatteren på oppdagelsesferd i seg selv, sin slekt og i byen. Geografisk beveger samlingen seg fra København til Sverige og Oslo, og viser hvordan bilder kan generere minner og erindring. Musikk Lars Saabye Christensen har skrevet tekster for og vært med i ulike band, og deltatt på en lang rekke albumutgivelser. Siden 1993 har han vært en del av Norsk Utflukt, med musikere som Kåre Virud, Bugge Wesseltoft og Espen Fjelle. Norsk Utflukt har gitt ut fem album, hvorav Heder og Verdighet (2012) mottok Spellemannspris i kategorien blues. I 2018 ga Christensen ut albumet Between Hotels and Time, sammen med Anneli Drecker og Kjetil Bjørnstad, og trioen har også gitt ut andre album sammen. Christensen er også en del av lyrikk- og musikkprosjektet Buicken, som består av blant andre Tom Stalsberg, Knut Reiersrud og Mathias Eick. Utmerkelser I tillegg til de overnevnte har Christensen mottatt en lang rekke andre priser. I 1999 fikk han Aamot-statuetten, som er norsk films høyeste utmerkelse, for sine filmmanuskripter. I oktober 2006 utnevnte H.M. Kongen Lars Saabye Christensen til Kommandør av Den Kongelige Norske St. Olavs Orden. I 2008 ble han utnevnt til ridder av den prestisjefylte franske ordenen «Ordre des Arts et des Lettres». I 2018 ble han tildelt Oslo bys høyeste utmerkelse, St. Hallvard-medaljen, for sin "verdifulle innsats for hovedstaden". Senere samme år mottok han Amandakomiteens ærespris, og i 2019 ble han tildelt Anders Jahres Kulturpris. Bibliografi Arnardos dør (Roman, Cappelen Damm, 2022)  Pikkoloens bagasje. Tre fortellinger (Roman, Cappelen Damm, 2022)  Hjemmekontoret (medf.) (Antologi, Cappelen Damm, 2022)  En tilfeldig nordmann. Den hele og fulle sannheten om Gordon Mo (Roman, Cappelen Damm, 2021)  Byens spor. Jesper og Trude (Roman, Cappelen Damm, 2021)  Mellommannen (Roman, Cappelen Damm, 2021)  Min kinesiske farmor (Roman, Cappelen Damm, 2020)  Byens bokstaver (Lyrikk, Cappelen Damm, 2020)  Byens spor. Skyggeboken (Roman, Cappelen Damm, 2019)  En blues for Jimmy Nicol (Lyrikk, Cappelen Damm, 2018)  Byens spor. Maj (Roman, Cappelen Damm, 2018)  Nico Widerberg (Sakprosa, Press, 2018)  De nye reglene (Lyrikk, Cappelen Damm, 2017)  Byens spor. Ewald og Maj (Roman, Cappelen Damm, 2017)  Kargo (Lyrikk, Cappelen Damm, 2016)  The QSPA 5. The Queen Sonja Print Award (Press, 2016)  Sanne gleder (Cappelen Damm, 2016)  Magnet (Roman, Cappelen Damm, 2015)  Stempler (Lyrikk, Cappelen Damm, 2014)  Chet spiller ikke her (Dramatikk, Cappelen Damm, 2013)  Stedsans (Noveller, Cappelen Damm, 2013)  Buster (Barnebok, Cappelen Damm, 2013)  Hundre og ett dikt. Utvalg ved Jan Jakob Tønseth (Lyrikk, Cappelen Damm, 2013)  Min Buick er lastet med (medf.) (Lyrikk, Aschehoug, 2012)  Etter karnevalet (Lyrikk, Cappelen Damm, 2014)  Sluk (Roman, Cappelen Damm, 2012)  Long Distance Call (Redd Barna) (Lyrikk, Aschehoug, 2011)  Mitt danske album (Lyrikk, Cappelen Damm, 2010)  Etter mesterskapet (Lyrikk, Flamme, 2010)  Bernhard Hvals forsnakkelser (Roman, Cappelen Damm, 2010)  Men Buicken står her fremdeles: reviderte servietter, dikt, amerikanske huskelapper, skrøner og fotografier (medf.) (Lyrikk, Aschehoug, 2010)  Visning (Roman, Cappelen Damm, 2009)  Bisettelsen (Roman, Cappelen Damm, 2008)  Den arktiske drømmen (Billedbok, Cappelen Damm, 2007)  Ordiord (Billedbok, Cappelen Damm, 2007)  Saabyes cirkus (Roman, Cappelen, 2006)  Modellen (Roman, Cappelen, 2005)  Oscar Wildes heis (Noveller, Cappelen, 2004)  Maskeblomstfamilien (Roman, Cappelen, 2003)  Sanger og steiner (Lyrikk, Cappelen, 2003)  SATS (Noveller, Dinamo Forlag, 2003)  Halvbroren (Roman, Cappelen, 2001)  Mann for sin katt (Barnebok, Cappelen, 2000)  Pinnsvinsol (Lyrikk, Cappelen, 2000)  Noen som elsker hverandre (Noveller, Cappelen, 1999)  Pasninger (Lyrikk, Cappelen, 1998)  Falleferdig himmel (Lyrikk, Cappelen, 1998)  Kongen som ville ha mer enn en krone (medf.) (Barnebok, Cappelen, 1999)  Under en sort paraply. Utvalg ved Niels F. Dahl. (Lyrikk, Cappelen, 1999)  Den misunnelige frisøren (Noveller, Cappelen, 1997)  Den andre siden av blått. Et bildedikt fra Lofoten og Vesterrålen (medf.) (Lyrikk, Cappelen, 1996)  Jubel (Roman, Cappelen, 1995)  Mekka (Dramatikk, 1994)  Den akustiske skyggen (Lyrikk, Cappelen, 1993)  Denne forunderlige by. Forfattere skriver om Oslo (medf.) (Antologi, Cappelen, 1993)  Gutten som ville være en av gutta (Roman, Cappelen, 1992)  Ingens (Noveller, Cappelen, 1992)  Hvor er det blitt av alle gutta? Dikt i utvalg 1973-90 (Lyrikk, Cappelen, 1991)  Bly (Roman, Cappelen, 1990)  Stempler (Lyrikk, Cappelen, 1989)  Vesterålen (Lyrikk, Grøndahl, 1989)  Herman (Roman, Cappelen, 1988)  Sneglene (Roman, Cappelen, 1987)  Åsteder (Lyrikk, Cappelen, 1986)  Colombus’ ankomst (Dramatikk, Cappelen, 1986)  Blodets bånd (Roman, Cappelen, 1985)  Beatles (Roman, Cappelen, 1984)  Paraply (Lyrikk, Cappelen, 1982)  Jokeren (Roman, Cappelen, 1981)  Billettene (Roman, Cappelen, 1980)  Jaktmarker (Lyrikk, Cappelen, 1979)  Kamelen i mitt hjerte (Lyrikk, Cappelen, 1978)  Amatøren (Roman, Cappelen, 1977)  Ordbok (Lyrikk, Alternativ bokklubb, 1977)  Historien om Gly (Lyrikk, Cappelen, 1976) Les mer i Store norske leksikon Lars Saabye Christensen i Norsk biografisk leksikon Norges litteraturhistorie Eksterne lenker Cappelen Damms forfatterside om Lars Saabye Christensen Litteratur Knudsen, Gabriel Flørenæs: «Individualitetens problem: tilfellet Herman – ei utviklingshistorie belyst» i NLÅ 1993, 108-23 Kverndokken, Kåre: Lars Saabye Christensen : et forfatterskap, 2001 (Gyldendals temabibliotek), isbn 82-05-27415-0, Finn boken   Lars Saabye Christensen : et forfatterhefte, utgitt av Biblioteksentralen, 1997, Finn boken  Lorentzen, Lajla E.: «Resirkulert havfrue: intertekstualiteten i Lars Saabye Christensens roman Jubel» i NLÅ 1997, 119-34 Mørk, Kjersti Lersbryggen: «Otto i annen potens: Saabye Christensen fra bok til film» i Årboka Litteratur for barn og unge 2003, 94-105 (Om «Gutten som ville være en av gutta» og filmen «Ti kniver i hjertet») Næss, Atle: «Amatøren som bankrøver: noen bemerkninger om Lars Saabye Christensens prosa» i NLÅ 1982, 122-29 Rottem, Øystein: Norges litteraturhistorie, b. 8: Vår egen tid, 1998, isbn 82-02-15478-2, Finn boken  Vatne, Vidar: Om Beatles av Lars Saabye Christensen, 1998