Norad
Store norske leksikon,Samfunn,Politikk og offentlig forvaltning,Norsk politikk og offentlig forvaltning,Myndigheter i Norge,Offentlige etater og direktorater
Norad er det norske direktoratet for utviklingssamarbeid. Det er et viktig instrument for utøvelse av Norges bistand til utviklingsland, og forvalter den største delen av bistandsbudsjettet.
Det er en fagetat underlagt Utenriksdepartementet og en integrert del av forvaltningsapparatet for Norges utviklingssamarbeid. I saker som gjelder Norges klima- og skogsatsing, er Norad underlagt Klima- og miljødepartementet.Norad styres etter en instruks fra Utenriksdepartementet. Instruksen bestemmer hvilke saksområder Norad skal prioritere i sitt arbeid, og måten dette skal gjøres på. Gjeldende instruks for Norad ble vedtatt i statsråd 31. januar 2020.Norad ledes av en direktør på åremål, som fra januar 2020 er Bård Vegar Solhjell. Direktoratet holder til i Oslo og har 260 ansatte (2019). Norads hovedoppgaver Norad driver ikke selv utviklings- eller bistandsprosjekter, men bidrar på vegne av den norske staten, og innenfor rammen av gjeldende retningslinjer for bistandspolitikken, til finansiering av utviklingsprosjekter som gjennomføres av offentlige og private institusjoner/organisasjoner i en rekke forskjellige utviklingsland. Norad evaluerer også gjennomføringen av disse prosjektene. Informasjonsvirksomhet om norsk bistand og utviklingssamarbeid er annen hovedoppgave. Norads virksomhet i tall I 2018 forvaltet Norad 10,3 milliarder norske kroner. Dette tilsvarte rundt 30 prosent av den samlede norske bistanden i 2018 på 34,6 milliarder norske kroner.Norads tilskudd var i 2018 størst på følgende fem felter (tall i millioner norske kroner): global helse (3245), sivilt samfunn (2100), klima- og skogsatsing (1100), utdanning (963) og klima og miljø (836). Historikk Norad ble etablert i 1968 som Direktoratet for utviklingshjelp. Det nåværende navn er fra 1999. I perioden 1984-1989 var direktoratet en del av Departementet for utviklingshjelp. I perioden fra 1989 til 2004 var Norad et frittstående direktorat underlagt Utenriksdepartementet. Fra 2004 har Norad vært en fagetat under samme departement.Bakgrunnen for etableringen av Norad lå i et tiltagende norsk offentlig engasjement i utviklingsarbeid. Dette ble innledet gjennom Stortingets bevilgning til Fondet for hjelp til underutviklede land i 1952 og avtalen mellom Norge og India vedrørende et fiskeriprosjekt samme år. I 1962 ble den statlige institusjonen Norsk Utviklingshjelp etablert. Norad ble etablert som et frittstående direktorat under Utenriksdepartementet i 1978.Direktoratet fikk det faglige utøvende ansvar for bilateralt samarbeid så vel som for multilaterale bevilgninger. Til oppgaven hørte også utarbeidelse av planer for samlet norsk bistand, inkludert budsjettforslag.I 1970- og 1980-årene spilte Norad en sentral rolle innen både planlegging og utøvelse, først og fremst av bilateral utviklingsbistand. Samtidig hadde direktoratet en sentral rolle knyttet til opplysningsvirksomhet om utviklingsbistand og utviklingsspørsmål. Etter hvert som programmer og prosjekter ble gjennomført av norske og utenlandske organisasjoner og institusjoner, ble Norads rolle mest konsentrert til planlegging og forvaltning av den bilaterale bistanden. Mens Norad de første to tiårene drev et utstrakt arbeid vesentlig i Afrika og Asia gjennom sin administrasjon hjemme og sitt apparat ute, ble direktoratets 17 kontorer i utlandet integrert med Norges ambassader i løpet av perioden 1990-1997. Integreringen var i tråd med målsettingen om å gjøre utviklingspolitikken til en tydeligere del av utenrikspolitikken og ønsket om en bedre samordning mellom bistand og utenrikspolitikk mer generelt.I 1990 utviklet Norad en ny strategi for norsk utviklingssamarbeid der mottakeransvar ble et kjerneprinsipp, hvilket var en forsterkning av det mangeårige grunnprinsippet om mottakerorientering. Dette innebar at mottakerne av norsk bistand selv skulle ta ansvaret for planlegging og gjennomføring av tiltakene. Samtidig ble flere norske aktører, som næringsliv, frivillige organisasjoner og statlige institusjoner, trukket inn i utviklingssamarbeidet. Siden 2004 har Norad vært en rendyrket fagetat med en rådgivende funksjon overfor utenrikstjenesten. Kunnskapsforvaltning og kvalitetssikring ble særlige oppgaver for etaten, mens ansvaret for den bilaterale bistanden ble overført til Utenriksdepartementet. Evaluering ble tilbakeført til Norad, som fikk ansvar for samlet resultatrapportering og forvaltning av søknadsbaserte ordninger for frivillige organisasjoner og næringsliv.Fra 2019 til 2020 ble det gjennomført en reform av arbeidet med bistandsforvaltning i Norge. Reformen innebærer at Norad har fått ansvar for større deler av bistandsforvaltningen, mens Utenriksdepartementet har fått mer rendyrket ansvar for politikkutvikling, overordnet innretting av bistanden, samt representasjon på viktige internasjonale arenaer. Målet med reformen var at den samlede kapasiteten til å arbeide med utviklingsspørsmål blir utnyttet på en bedre måte. Utdanning Norad etablerte i 1991 en egen bistandsskole, som i 1996 ble slått sammen med Utenrikstjenestens kompetansesenter. Kommunikasjon Norad har siden etableringen spilt en viktig rolle i å spre kunnskap om utviklingsspørsmål og bistand. I tillegg til internt informasjonsmateriell, har Norad utgitt en utadrettet publikasjon. Publikasjonen Bistandsaktuelt som utgis fem ganger per år, sendes gratis til alle abonnenter. Norad har i utstrakt grad støttet informasjonsarbeid utført av andre aktører, ikke minst frivillige organisasjoner. Les mer i Store norske leksikon utviklingssamarbeid utviklingsbistand Eksterne lenker Norad Bistandsaktuelt Litteratur Balsvik, Randi Rønning (2017). Norsk bistandshistorie. Samlaget. Simensen, Jarle, Arild Engelsen Ruud og Frode Liland (2003). Norsk utviklingshjelps historie 1-3. Fagbokforlaget. Tvedt, Terje (2017). Det internasjonale gjennombruddet. Dreyers forlag.