befruktning hos planter
Store norske leksikon,Biologi,Vitenskapsgrener i biologien,Botanikk,Plantefysiologi,Plantenes vekst og utvikling,Plantenes reproduksjon
Befruktning hos planter skjer ved at to kjønnsceller smelter sammen til en celle som oftest gir opphav til et flercellet individ. Denne prosessen har ulike trekk i forskjellige plantegrupper.
Cellen som kjønnscellene danner ved befruktning kalles zygoten. Zygoten har dobbelt så mange sett med kromosomer som kjønnscellene (den er såkalt diploid, mens kjønnscellene er haploide). Hos de fleste arter i planteriket unntatt de fleste grønnalger vokser zygoten til et flercellet individ. Befruktning hos ulike artsgrupper Hos grønnalger kan kjønnscellene være like av utseende eller se forskjellige ut. Kjønnscellene beveger seg ved hjelp av flimmerhår eller flageller. Hos noen arter er eggcellen ubevegelig.De øvrige plantegruppene har ulike kjønnsceller: en ubevegelig eggcelle og en bevegelig sædcelle (spermatozoid), med unntak av blomsterplanter og de fleste nakenfrøete planter, som har sædceller uten bevegelsesorganeller.Hos moser, karsporeplanter og nakenfrøete planter ligger eggcellen i bunnen av en flaskeformet beholder (arkegonium). Mosenes og karsporeplantenes bevegelige sædecller (spermatozoider) utvikles i strukturer som kalles anteridier. De er avhengig av vann for å svømme til arkegoniehalsen. De ledes dit av kjemiske stoffer, og befrukter eggcellen.Hos frøplantene ligger egget i et frøemne (hos de nakenfrøete i et redusert arkegonium, hos de dekkfrøete i embryosekken). Sædcellen (eller sædkjernen) ligger i pollenslangen, som vokser ut fra pollenkornet. De dekkfrøete har dobbelt-befruktning: pollenslangen inneholder to sædkjerner. Den ene forenes med eggcellen til en zygote, som danner det nye individet. Den andre forenes med embryosekkens oftest diploide sentralkjerne og danner frøhviten, celler som fylles med opplagsnæring i frøet. Apomiksis og andre spesielle prosesser Hos noen arter kan eggcellen dele seg og bli et nytt, diploid individ uten at det befruktes. Dette kalles apomiksis.Hos grønnalgene i slekten Spirogyra, som lever i ferskvann, dannes ikke kjønnscellene i spesielle strukturer. Som hos de fleste andre grønnalger er den dominerende generasjonen den kjønnede generasjonen, den såkalte gametofytten (se generasjonsveksling - botanikk). Gametofytten er haploid. Haploide celler dannes ved at en celle i organismen gjennomgår såkalt reduksjonsdeling (meiose). Hos alle planter, unntatt noen grønnalger der disse cellene er kjønnscellene, deler de haploide cellene seg og danner gametofytten.Befruktningen hos Spirogyra skjer ved at det dannes en bro mellom to og to celler fra hvert individ (alle cellene er haploide siden hvert individ er en gametofytt). Disse cellene er dermed kjønnscellene. Den ene cellens innhold flyter gjennom broen og befrukter den andre cellen. Zygoten avrundes og omgir seg med en kraftig vegg og blir til en spore, som senere kan spire til et nytt individ etter en reduksjonsdeling. Les mer i Store norske leksikon sporehus arkespor frøemne embryosekk generasjonsveksling - botanikk pollinering - botanikk kjønn - biologi