Åsgard
Store norske leksikon,Religion og filosofi,Historiske religioner,Norrøn religion
I den norrøne mytologien er Åsgard æsenes, gudenes, borg som ligger midt i verden. Utenfor Åsgard ligger Midgard, som er menneskenes hjem. Den skjelvende brua Bivrost forbinder Åsgard og Midgard. Menneskene i Midgard kaller brua regnbuen, men de klarer aldri å finne hvor den starter. I ytterkanten av verden ligger Utgard som er kaosmaktene og jotnenes domene. Midt i Åsgard vokser verdenstreet Yggdrasil som forbinder alle delene av verden.
Da verden var ny, samlet æsene seg på sletten Idavollen midt i Åsgard. Her reiser æsene gården Gladsheim med Odins hall, Valhall. I hallen står det tolv seter for æsene og et høysete for Odin kalt Lidskjalv. Det er imidlertid også mulig at Snorre mener at Gladsheim er et annet navn på Valhall. Til Åsynjene, de kvinnelige æsene, bygger æsene hallen Vingólf med et høysete til Frigg. I Gylvaginning kaller Snorre Vingólf også et horg, og Valhall ett hov, som er betegnelser på hellige offersteder. I Grimnesmål fortelles det også om andre haller; Valaksjalv med tak av sølv, Tors hall Trudheim, Ulls hall Ydale, Frøyas hall Alfheim og Odin og Sagas svale og fuktige Søkkvabekk. Når æsenes haller er reist bygger æsene en hall med smier og verksteder og lager verktøy til å bearbeide malm, stein og tre. Når ragnarok kommer vil Åsgard og æsenes haller bli slukt av flammehavet, men en ny verden vil oppstå og de gudene som overlever vil igjen samles på Idavollen.Snorre skriver i Gylvaginning hvordan muren rundt Åsgard ble bygget av en jotne som et veddemål med æsene. My står på spill, for prisen for å fullføre muren innen avtalt tid er intet mindre enn Sol, Måne og selveste Frøya. Æsene trenger muren som beskyttelse mot jotnene, men de kan ikke la jotnen vinne prisen. Derfor hindrer Loke jotnen i arbeidet ved å skape seg om til en vakker hoppe og lokke jotnens arbeidshest, Svadilfare, bort fra arbeidet. Dermed klarer ikke jotnen å bygge muren ferdig i tide, og Tor knuser skallen hans med Mjølner. Resultatet av møtet mellom de to hestene er den åttebente folen Sleipner, som blir Odin sin hest. Kilder Den norrøne kosmologiene, hvordan vikingene forestilte seg at menneskenes, gudenes og maktenes verden hang sammen, er ikke helhetlig beskrevet i noen kjente kilder. Derfor er vår kunnskap om det norrøne verdensbildet og forestillingene om lokalisering og oppbygning av Åsgard, sammensatt av små biter av informasjon fra ulike kilder. Den mest inngående beskrivelsen finnes i Snorres Gylvaginning. Imidlertid er det usikkert hvor mye Snorre bygget på eldre kilder og hvor mye han selv har stått for. Les mer i Store norske leksikon norrøn mytologi vikingtiden livets tre Litteratur Andrèn, Anders (red.) 2004. Ordning mot kaos. Studier an nordisk förkristen kosmologi, Vägar til Midgard 4, Lund. Lind Idar, 2007. Norrøn mytologi fra A til Å. Oslo . ISBN978-82.521-6564-7 Munch P.A. Norrøne gude- og heltesagn 1840- revidert utgave ved Anne Holtsmark 1981. Snorri, Sturluson, Edda. Red. Björn Jónasson. Oversatt av Anne Holtsmark og Per Roald Landrø. Reykjavik 2003. Steinsland, Gro 2005. Norrøn religion : myter, riter, samfunn, , isbn 82-530-2607-2