Audhumbla
Store norske leksikon,Religion og filosofi,Historiske religioner,Norrøn religion
Audhumbla er ei mytologisk ku og et av de første vesenene som blir til i følge den norrøne mytologien. Audhumbla blir til i Ginnungagap, hvor verden oppstår ifølge den norrøne mytologien. Ginnungagap er et tomt gap som ligger mellom en verden av ild kalt Muspelheim på den ene siden, og et tåkeland kalt Nivlheim på den andre. Fra det kalde Nivlheim renner det flere elver kalt Elivåger, men når vannet nærmer seg Ginnungagap fryser det til is. Varmen fra Muspelheim får isen til å smelte, og det dannes rim av dampen. Av dette rimet blir kua Audhumbla til.
Den islandske historikeren og skalden Snorre Sturlason skriver i Gylvaginning at også urjotnen Yme blir til av rimet i Ginnungagap. Fra Audhumblas jur renner det fire elver av melk, og Yme livnærer seg ved å drikke melken. Mens Yme drikker melk, slikker Audhumbla på de rimete og salte steinene i Ginnungap. Den første dagen slikker hun fram håret til en mann, den neste dagen hodet og den tredje dagen slikker hun fram hele mannen. Dette er Bure, som senere får sønnen Bor. Sammen med jotunkvinnen Bestla får Bor sønnene Odin, Vilje og Ve. Les mer i Store norske leksikon norrøn religion vikingtiden storfe skapelsesmyter Litteratur Lind Idar, Norrøn mytologi fra A til Å. Oslo 2007. ISBN978-82.521-6564-7 Munch P.A. Norrøne gude- og heltesagn, 1840, revidert utgave ved Haavardsholm, Jørgen 1996. ISBN: 8200226735 Snorri Sturluson, Gylvaginning. Den gamle nordiske gudelære (Første del av Snorres Edda) oversatt av Finnur Jónsson 1902. Steinsland, Gro: Norrøn religion: Myter, riter, samfunn, 2005.