dvergmus
Store norske leksikon,Biologi,Dyreriket,Ryggstrengdyr,Virveldyr,Pattedyr,Gnagere,Myomorpha,Muroidea,Musefamilien,Murinae,Micromys
Dvergmus er en smågnagerart i musefamilien. Den er den eneste arten i sin slekt. Dette er vår minste gnager og en av de minste i verden. Utbredelsen i Norge ble kun kjent ganske nylig og er antakelig begrenset.
Beskrivelse Dvergmusa er vår minste gnager og blant våre minste pattedyr. Kroppslengde inntil 8 cm, halelengde 7 cm og vekt 11 g. Den lange halen brukes som gripehale, som forankrer dyret når det klatrer i vegetasjonen. Ryggen er varmt brunoransje, buken er kvit. Ørene er ganske korte, men godt synlige. Levevis Dvergmusa holder mest til i høyt, stivt gras og siv, den er en dyktig klatrer. Den bygger sine små, kulerunde bol av gras litt oppe mellom stråene. Om sommeren kan den også leve i kornåkre, under slåtten flytter den ut til kanten av åkeren. Derav stammer antakelig dens engelske navn «harvest mouse» («innhøstings-mus»). Dvergmusa lever hovedsakelig av plantekost; blader, frø, frukt, mose og sopp. Virvelløse dyr utgjør en liten andel av føden. Mye av føden finnes på bakken. Det er rundt fem unger i kullet som avvennes 18 dager gamle. Om vinteren bor den i ganger gravd under bakken. Utbredelse Dvergmusa er utbredt over det meste av Europa og i et belte videre østover gjennom Sibir til Mongolia, Kina og Japan. Derfra forekommer den sørover til Taiwan og Vietnam og så videre vestover til det nordøstre India. Den lever i lavland opp til 1 700 m over havet. I Sverige ble dvergmusa først oppdaget i Dalsland i 1985. Hos oss ble den første gang funnet i Hedmark fylke i 2001. Den har antakelig en begrensa utbredelse i det sørøstligste hjørnet av Norge, fra det sørlige Hedmark til Østfold. Les mer i Store norske leksikon gnagere