baskere
Store norske leksikon,Historie,Verdens historie og samtidshistorie,Europa,Spanias historie
Baskere er et gammelt folkeslag på begge sider av Pyreneene, i Frankrike i departementet Pyrénées Atlantiques, og i Spania i Navarra og Baskerland. Baskere er etnologisk og språklig fullstendig alenestående. Det finnes noe over en million baskisktalende.
Baskerne har tradisjon som et uavhengig folk som søker å verne om sine nasjonale rettigheter og særmerker. De har således lagt vekt på å bevare sin kultur (klesdrakt, arkitektur, musikk) og sitt språk. Tidlig historie De gamle «vasconer» bodde allerede i romertiden ved Det baskiske havs østre og ved Pyreneenes vestre hjørne. Rundt 600 evt. trengte de over Pyreneene inn i Aquitania. I fjellene holdt «vasconerne» eller baskerne seg uavhengige både av romerne, germanerne og araberne, og de beholdt sine gamle skikker og sitt språk. Kongeriket Navarra, som ble dannet rundt 900, bestod for en vesentlig del av baskere. Baskerne i Frankrike kalte sitt land Gascogne (latin Vasconia, baskerlandet), og kom sammen med Guyenne under Frankrikes krone etter hundreårskrigene (1337-1453). Baskerne lenger sør hadde alt på 1200-tallet trådt i forbindelse med kongen av Castilla. Baskisk nasjonal bevegelse Selv om baskerne ikke fikk noen egen stat, hadde de spesielle rettigheter. Da sentralregjeringen i Spania i 1820-årene gjorde visse forsøk på å innskrenke disse rettighetene, førte dette til et spent forhold mellom baskerne og Spania. Rundt 1900 oppstod en ny baskisk nasjonal bevegelse som opprinnelig var språklig og litterær, men som fra 1905 ble organisert i et nasjonalt baskisk parti. Det fikk støtte av de baskisk-talende bønder og fiskere og av en del industridrivende, de store forretningsmenn i Bilbao og San Sebastián. Den viktigste støtten kom imidlertid fra den baskiske geistligheten, og partiet var konservativt og klerikalt. Etter 1931 arbeidet partiet for å skaffe De baskiske provinser selvstyre i likhet med Cataluña. Dette kravet ble innvilget i 1936. Ved utbruddet av den spanske borgerkrigen støttet det baskiske partiet regjeringen. I september ble baskerne representert i regjeringen, de fikk vidtgående selvstyre, og i oktober ble det utnevnt en egen regjering for deres land Euzkadi med sete i Bilbao. Landet ble krigsskueplass under borgerkrigen. Baskernes hellige by Guernica ble utsatt for et usedvanlig brutalt bombardement 26. april 1937. 17. juni falt Bilbao. Baskernes fueros ble avskaffet og deres nasjonale bevegelse undertrykt. Regjeringen forlot landet, og mange baskere utvandret, blant annet til Chile. Euzkadi Ta Azkatasuna (ETA) Fra 1960-årene begynte separatistene blant de spanske baskerne å gjøre seg gjeldende. Gjennom organisasjonen ETA (Euzkadi Ta Azkatasuna) ble det utført både politiske tiltak, bombeaksjoner og attentater. Særlig var ETA aktiv mot slutten av Franco-tiden. Etter Francos død i 1975 konkretiserte aksjonene seg i krav om indre selvstyre. I 1979 ble selvstyreordningen godkjent ved en folkeavstemning. Fra 1980 har Baskerland igjen hatt indre selvstyre, men uten den politiske enhet med det baskiske mindretallet i naboregionen Navarra. Den militante delen av ETA fortsatte aksjonene mot det spanske overherredømmet i Baskerland, men organisasjonen har mistet mye oppslutning etter at de demokratiske institusjoner har blitt utbygd. ETA utviklet seg etter midten av 1990-årene til en ren terrororganisasjon, og bevegelsens politiske fløy ble forbudt.  I 2011 erklærte ETA permanent våpenhvile, og i mai 2018 oppløste organisasjonen seg selv. Les mer i Store norske leksikon Baskisk Baskerland Partido Nacionalista Vasco (PNV) ETA Spanias historie Frankrikes historie Litteratur Astrain, L.N.: The Basques: their struggle for independence, 1997, isbn 1-86057-018-6, Finn boken  Helsvig, K.: «ETA - et etterlengtet farvel» i Klassekampen 3.5.2018. Kurlansky, M.: The Basque history of the world, 1999, isbn 0-8027-1349-1, Finn boken