dråpe
Store norske leksikon,Realfag,Kjemi,Kjemi
Dråpe er en liten mengde væske som blir holdt sammen av væskens overflatehinne. Væskens overflatespenning gjør overflaten minst mulig, og tilstrekkelig små og svevende dråper vil derfor få form av en kule.
Når en væske drypper ut av et rør, vil alle dråpene være like store. Størrelsen er bestemt av væskens overflatespenning, som bare kan holde tyngden av en viss væskemasse i form av en liten sekk. Blir massen større, vil den hengende dråpen snevres inn øverst og slippe røret den henger i.Vann kan danne større dråper enn noen annen væske på grunn av sin store overflatespenning. En dråpe rent vann har en masse på 50 milligram. Regndråper har diameter på to til fire millimeter, ved styrtregn fem millimeter, ved duskregn noe mindre.Tåke består av små vanndråper med et tverrmål på omtrent 0,01 millimeter. I skyer er dråpene noe større, omtrent 0,03 millimeter.