amfibier
Store norske leksikon,Biologi,Dyreriket,Ryggstrengdyr,Virveldyr,Amfibier
Amfibier er en klasse av virveldyr. De er vekselvarme dyr som står på overgangen fra liv i vann til liv på land. Amfibier omfatter for eksempel frosker og salamandere. Amfibier likner noe på krypdyr, men der krypdyrene legger egg som holder på fuktighet, er amfibiene avhengige av vann for å kunne reprodusere seg.
Det finnes om lag 7 500 arter av amfibier. Amfibiene har de senere år vist en sterk tilbakegang både i vårt land og globalt. Bygning Nålevende amfibier karakteriseres av naken hud og oftest to par lemmer. Larven eller rumpetrollet har gjeller og lever oftest i vann, mens de fullt utviklede amfibiene har lunger.Virvelsøylen er varierende utviklet. Ribbenene er korte, og er ikke forbundet med brystbeinet. Lemmene er forskjellig utviklet; de mangler hos ormeamfibiene og er svakt utviklet hos de fleste haleamfibier, mens baklemmene hos de haleløse amfibiene ofte er kraftige springben. Tærne mangler klør. Hodeskallen består delvis av brusk og har to leddknuter til virvelsøylen. Tenner kan finnes på flere knokler i munnhulen. De er ganske små og kan mangle helt. Huden har et hornlag som skiftes, og det er rikelig med hudkjertler, mest slimkjertler, men ofte også giftkjertler.Hjernen er liten, men noe bedre utviklet enn hos fiskene. Lukteorganer og øyne er oftest velutviklet. Høreorganet har en trommehinne som går i ett med hudoverflaten.Hjertet har to forkamre og ett hjertekammer. Det er to sekkformete lunger, hvis indre overflate er glatt eller med korte utposninger. Lungene er lite effektive, slik at dyrene for en stor del ånder med huden. Levevis Siden amfibier er vekselvarme, trives de best i varmere strøk. De få som lever i kaldere egner, ligger i dvale om vinteren.De fleste amfibier legger egg i ferskvann (saltvann tåler de ikke), og larven (rumpetrollet) lever så i vann inntil lungene er utviklet. Noen få amfibier har yngelpleie. Utbredelse Amfibiene har de senere år vist en sterk tilbakegang både i vårt land og globalt. Årsaken er oftest ødeleggelse av ynglelokalitetene, som drenering av våtmark, utsetting av amfibiespisende fisk og forurensning, men i andre tilfeller er årsakene ukjente.De 7478 nålevende artene deles i tre ordener; ormeamfibier, haleamfibier og haleløse amfibier. Utviklingshistorie De eldste fossilfunn av amfibier er fra Australia og Grønland og stammer fra devon for cirka 370 millioner år siden. Amfibiene stammer fra kvastfinnefiskene (muligens fra to forskjellige ordener) og de første tilhører ordenen Ichthyostegalia. De hadde i behold enkelte trekk fra kvastfinnefiskene som halefinne med finnestråler og rester av gjellelokkben.I karbon oppstod det flere ordener. De fleste av dem hadde kraftig kranium og kalles derfor panserpadder. De største ble flere meter lange. Panserpaddene forsvant i trias. Overgangen til moderne amfibier er dårlig representert i fossilfunn. Det eldste haleløse amfibiet, Vieraella, er fra jura, for cirka 185 millioner år siden. Panserpaddene gav i slutten av karbon opphav til de første krypdyrene. Biologiske data Totallengde1  Antall egg eller unger per år Maksimal levealder i år i naturen eller i fangenskap     Kinesisk kjempe-salamander Maksimalt 152 centimeter, vekt 40 kilo 600 egg Over 50 (fangenskap)   Europeisk hulesalamander 20–25 (30) centimeter 70 egg / 2 unger    Ildsalamander 20–31 centimeter     Axolotl 29 centimeter     Småsalamander 6–10 centimeter 60–700 egg 12 (naturen) / 28 (fangenskap)   Storsalamander 10–16 centimeter 200–400 (700) egg 16 (naturen) / 27 (fangenskap)   Trådsalamander Maksimalt 9 centimeter     Bergsalamander 7–12 centimeter Maksimalt 250 egg Minst 10 (naturen)   Fødselshjelperpadde Maksimalt 5,5 centimeter 20–150 egg    Klokkefrosk 3,7–5,6 centimeter 150–700 egg 13 (naturen)   Løkfrosk 3,9–8,0 centimeter 1000–3500 egg 11 (fangenskap)   Løvfrosk 3,3–5,0 centimeter 160–1500 egg 9 (naturen) / 22 (fangenskap)   Nordpadde 5,3–12,0 centimeter 1200–6800 egg 7–10 (36) (naturen) / 50 (fangenskap)   Strandpadde 4,3–8,0 centimeter 1000–8000 egg 12 (naturen) / 17 (fangenskap)   Grønnflekket padde 5,0–10,0 centimeter 2000–18 000 egg 7 (naturen) / 9 (fangenskap)   Buttsnutefrosk 5,0–11,1 centimeter 500–6000 egg 11 (naturen) / 12 (fangenskap)   Spissnutefrosk 3,5–7,5 centimeter 500–3000 egg 9   Springfrosk 4,2–7,0 centimeter 450–3000 egg    Latterfrosk 5,2–13,0 centimeter 1200–16 000 egg 11 (naturen)   Damfrosk 3,9–8,3 centimeter 500–4500 egg 8–12 (naturen)   Oksefrosk Maksimalt 20,3 centimeter 10 000–25 000 egg    Goliatfrosk Maksimalt 30,0 centimeter, vekt over 3 kilo      1Der vekt er kjent er dette tatt med. Om ikke annet er oppgitt er lengde og vekt normalverdier; kjente maksimalverdier utenom disse er angitt i parentes. Spørsmålstegn angir usikre målinger. Norske amfibier Norsk navn Latinsk navn     Vanlig frosk (buttsnutefrosk) Rana temporaria   Spissnutefrosk Rana arvalis   Damfrosk Pelophylax (Rana) lessonae   Nordpadde Bufo bufo   Småsalamander Lissotriton vulgaris   Storsalamander Triturus cristatus Les mer i Store norske leksikon amfibier og krypdyr i Norge haleløse amfibier haleamfibier ormeamfibier utryddelse livets evolusjonshistorie Eksterne lenker Nettsidene til Norsk Zoologisk Forening.