Sean Connery
Store norske leksikon,Kunst og estetikk,Film, TV og teater,Film og TV,Europeisk film og TV,Europeiske filmskuespillere
Sean Connery var en britisk (skotsk) filmskuespiller. Han var mest kjent for rollen som James Bond i en rekke filmer på 1960-tallet, men hadde en allsidig og variert karriere fra 1950-tallet. Han ble hedret med en Oscar, tre Golden Globes og to Bafta-priser.
Fra debut til Bond Etter å ha prøvd flere yrker, ble han skuespiller ved et turnéteater og spilte mindre roller innen TV og film fra 1956. Connery ble verdensberømt som Bond, Ian Flemings glamorøse hemmelige agent nr. 007, i filmene Dr. No (1962), From Russia with Love (1963), Goldfinger (1964), Thunderball (Operasjon Tordensky, 1965), You Only Live Twice (James Bond i Japan, 1967) og Diamonds Are Forever (Diamanter varer evig, 1971), pluss et ironisk comeback i Never Say Never Again (Aldri si aldri, 1983). Allsidig karakterskuespiller Som karakterskuespiller var han mye brukt både under og etter Bond-epoken. Han utmerket seg blant annet i Alfred Hitchcocks Marnie (1964), var Roald Amundsen i The Red Tent (Det røde telt, 1971), sikkerhetssjef på Fornebu lufthavn i Ransom (1974) og eventyrer i Rudyard Kipling-filmatiseringen The Man Who Would Be King (Mannen som ville være konge, 1975).Connery fortsatte deretter å utvikle seg ytterligere som skuespiller, og gjorde vitale roller i filmer som thrilleren The Untouchables (De ubestikkelige, 1987; tildelt birolle-Oscar og Golden Globe), eventyrfilmen Indiana Jones and the Last Crusade (Indiana Jones og det siste korstog, 1989), actionthrilleren The Hunt for Red October (Jakten på Rød Oktober, 1990), The Russia House (Russlands hus, 1990) og Rising Sun (Blodrød sol, 1993). Hederspriser Han spilte deretter gentlemanstyv i Entrapment (1999), folkesky forfatter i dramaet Finding Forrester (Møtet med Forrester, 2000) og hadde hovedrollen i actioneventyret The League of Extraordinary Gentlemen (2003), etter Alan Moores tegneserie. Etterpå trakk Connery seg tilbake fra rampelyset, og filmen ble hans siste som skuespiller.I 1996 ble han hedret med æresprisen Cecil B. DeMille Award under Golden Globe-utdelingen, og to år senere vant han Baftas prestisjetunge Academy Fellowship Award. I 2000 ble han adlet av dronning Elizabeth 2 for sitt bidrag til filmen, og kunne kalle seg sir Sean Connery. Les mer i Store norske leksikon filmens hstorie film i Storbritannia actionfilm