bambusslange
Store norske leksikon,Biologi,Dyreriket,Ryggstrengdyr,Virveldyr,Reptiler,Skjellreptiler,Slanger,Hoggormer,Trimeresurus
Bambusslange, reptilart i hoggormfamilien, underfamile gruveslanger. Ryggen er gulgrønn med mørkere flekker, buken gulhvit og halespissen mørkerød. Totallengden er normalt 70–100 centimeter. Den holder til i trær og er ikke særlig giftig. Den er utbredt i det sørlige og nordøstlige India.
Beskrivelse Bambusslangen er en relativt slank giftslange med sylindrisk kropp og en kort hale velegnet til å klamre seg fast i greiner. Hodet er stort og trekantet, klart atskilt fra den smale halsen. Totallengde er 0,7–1,0 meter, unntaksvis 1,2 meter. Halen måler 14 centimeter. Ryggsiden er vanligvis mer eller mindre grønn, av og til med flekker i svart, brunt eller rødt. Buken er gul, hvitaktig eller grønn. Halespissen er gjerne rød eller gul. Habitat Arten finnes fortrinnsvis i tette skoger med kupert terreng i lavlandet, ofte nær rennende vann. Den treffes ofte i bambuslunder og mangroveskoger. Mesteparten av livet tilbringer den klatrende i trær, men av og til kan den komme ned på bakken. Den er hovedsakelig aktiv om natten. Utbredelse Bambusslangen finnes i sørlige deler av India, særlig i Tamil Nadu. Dessuten forekommer den sparsomt i nordøstlige deler av India. Status Arten regnes ikke som truet i dag. Bestandene synes å være stabile innenfor utbredelsesområdet. Føde Bambusslangen lever av reptiler (som gekkoer og mindre slanger), amfibier, fugler og iblant små gnagere. Når den føler seg truet, oppfører den seg aggressivt og angriper villig. Reproduksjon Hunnen føder 6–11 unger, som ved fødselen er cirka 11 centimeter lange. Gift Giften er ikke særlig sterk og inneholder en blanding av nervegifter og blodgifter. Les mer i Store norske leksikon hoggormfamilien gruveslanger