metionin
Store norske leksikon,Biologi,Vitenskapsgrener i biologien,Biokjemi,Aminosyrer
Metionin er en av de 20 aminosyrene som levende celler bruker til oppbygging av proteiner, og er sammen med cystein den eneste aminosyren som inneholder svovel. Metionin er en av aminosyrene som kroppen ikke klarer å produsere selv og må derfor inntas gjennom kosten. Slike aminosyrer kalles essensielle aminosyrer.
Metionin tilføres kroppen blant annet gjennom å spise kjøtt. Metionin kan virke som en antioksidant og beskytte cellekomponenter mot skadelige virkninger av oksygen (se oksidativt stress). I tillegg er aminosyren involvert i DNA-metylering.Alle proteiner dannes i cellen med metionin som første aminosyre fordi kodonet for metionin virker som et startsignal for denne prosessen. Metionin kan også omdannes til andre forbindelser i cellen, deriblant homocystein som er forbundet med hjerte- og karsykdommer. Metionin og sykdom For høye inntak av metionin kan gi kvalme, oppkast og hodepine, og et svært høyt inntak kan resultere i død. Høye nivåer av metionin i kroppen kan dessuten føre til høye nivåer av homocystein, som er forbundet med hjerte- og karsykdommer. Homocystein har siden tidlig på 1990-tallet blitt omtalt som en risikofaktor for aterosklerotisk vaskulær sykdom, trolig ved at det fører til skade på endotelceller, gir redusert fleksibilitet i blodkar og påvirker blodstansing (hemostase). Metionins rolle i proteinsyntese Når nye proteiner dannes er metionin alltid den første aminosyren i eukaryote celler, fordi kodonet for metionin (AUG) virker som et startsignal for proteinsyntesen. Hos prokaryote celler er den første aminosyren N-formylmetionin. Alle organismer har to tRNA-molekyler som frakter metionin til ribosomet under proteinsyntesen. Det ene tRNA-molekylet brukes ved startkodonet, mens det andre brukes for metionin-grupper som er plassert inni aminosyrekjeden. I mange tilfeller fjernes den første metionin-aminosyren under dannelsen av det ferdige, funksjonelle proteinet ved posttranslasjonell modifikasjon. Funksjon og metabolisme av metionin Metionin har en sentral rolle i DNA-metylering i levende organismer. Aminosyren kan reagere med ATP og danne S-adenosylmetionin, som er en viktig donor av metylgrupper (CH3). Metylering kan regulere hvilke gener som uttrykkes hos pattedyr. Når S-adenosylmetionin har donert metylgruppen, dannes S-adenosylhomocystein, som hydrolyseres til homocystein og adenosin. Homocystein kan motta en metylgruppe og gjendanne metionin dersom det er mangel på aminosyren. Er det nok metionin, kan homocystein omdannes til aminosyren cystein. På den måten er metionin en forløper til cystein, og svovelatomet i cystein kommer fra metionin. Antioksidantpotensial Metionin kan virke som en antioksidant og beskytte både proteinet det er en del av og andre komponenter i cellen mot oksidativ skade. Reaktive oksygenforbindelser reagerer lett med svovelatomet i metionin. Dersom svovelatomet oksideres, dannes metioninsulfoksid (MetO), som ofte gir tap av proteinfunksjonen. Enzymet metionin sulfoksid reduktase (MSR) kan redusere proteinbundet metioninsulfoksid og dermed gjendanne metionin slik at proteinet gjenvinner sine normale funksjoner.Metionin har også en rolle i forsvar mot oksidativt stress som en forløper til cystein. Cystein kreves for syntese av glutation og taurin, som er to viktige antioksidanter i celler. Kjemiske egenskaper Metionin plasseres i gruppen hydrofobe aminosyrer på grunn av den upolare tioeter-gruppen i sidekjeden. Hydrofobe grupper trives ikke sammen med vann, og metionin vil derfor ofte være begravet inni proteinets indre, hvor det holdes borte fra vann, og er i kontakt med andre hydrofobe grupper. Metionin har smeltepunkt 283 °C. Kjemisk formel: CH3SCH2CH2CH(NH2)COOH Les mer i Store norske leksikon aminosyrer proteinsyntese proteiner enzymer