Buskerud
        
         (tidligere fylke)
Store norske leksikon,Geografi,Norges geografi,Viken,Buskerud
Buskerud var et norsk fylke som i 2020 ble slått sammen med Akershus og Østfold til det nye Viken fylke. Sammenslåingen var del av en regionreform som ble vedtatt av Stortinget i 2017. Buskerud er fortsatt valgdistrikt ved stortingsvalg.
Les mer: Viken  Det tidligere fylket strakte seg fra Hurumlandet ved Oslofjorden i sørøst til Hardangervidda og Hemsedalsfjella i nordvest. Buskerud omfattet de store dalførene Hallingdal og Numedal med skog- og fjelltraktene omkring, blant annet østre del av Hardangervidda i vest og Skarvheimen med Hallingskarvet i nordvest. Buskerud grenset til Vestfold i sør, Telemark i sørvest (Vestfold og Telemark), Hordaland i vest og Sogn og Fjordane i nordvest (Vestland), Oppland i nordøst (Innlandet) og Oslo og Akershus i sørøst.Siden det lokale selvstyret ble innført i 1837, har Buskerud hatt flere endringer i grensen mot nabofylkene Telemark, Vestfold og Akershus. De tre første gjaldt grensen mot Vestfold. Alt i 1838, bare ett år etter opprettelsen, ble Strømm kommune i Buskerud slått sammen med Svelvik kommune i Vestfold. I 1843 ble Strømsgodset utskilt fra Lier og lagt til Skoger kommune i Vestfold. I 1870 fikk Drammen en byutvidelse gjennom en overføring av et område med 1363 personer fra Skoger kommune.I kjølvannet av Schei-komiteens arbeid fikk Buskerud i 1964 to grenseendringer som medførte en utvidelse av arealet: Skoger kommune ble slått sammen med Drammen, og øvre del av Jondalen ble overført fra Gransherad i Telemark (Gransherad-Jondalen) til Kongsberg. Fylket fikk de siste gjeldende grensene i 1996, da et område med 70 personer ble overført fra Røyken kommune til Asker kommune i Akershus.Buskerud fylke het før 1919 Buskeruds amt. Natur Landskapet i Buskerud preges av store, parallelle dalfører som løper fra nordvest mot sørøst gjennom fylket. Lengst sørvest ligger Numedal med Numedalslågen som har sine øverste kilder på Hardangervidda. Nordøst for denne ligger Sigdal med Eggedøla/Storelva/Simoa (henholdsvis overfor Solevatnet, mellom dette og Soneren og nedenfor Soneren) med kilder nordvest for Norefjell. Videre mot nordøst ligger Hallingdal med Hallingdalselva/Snarumselva (henholdsvis ovenfor og nedenfor Krøderen), med øverste kilder vest for Finse og på nordsiden av Hallingskarvet, og Ådal med Begna/Ådalselva (henholdsvis ovenfor og nedenfor Sperillen); denne elva har sine øverste kilder på Filefjell. Ådal danner fortsettelsen av Valdres mot sørøst. Alle de tre siste av disse elvene hører til Drammensvassdraget. Endelig renner Randselva inn i Buskerud mellom Hønefoss og Jevnaker og løper sammen med Ådalselva i Hønefoss. Det tidligere fylket har svært variert natur med høyfjell, store skoger og veldyrket lavland. 41 prosent av arealet ligger over 900 moh. og 7 prosent under 150 m. I sørøst finnes kyststrøk ved Drammens- og Oslofjorden med lavereliggende skog- og landbruksområder innenfor. Mot vest og nordvest hever landskapet seg gradvis mot vannskillet mot Vestlandet. De fire markerte dalførene, Numedal, Sigdal/Eggedal, Hallingdal og Valdres' nedre del (Ådal), fører nordvestover opp mot høyfjellet. Enkeltstående fjellområder rager mer enn 1000 moh. også i fylkets sentrale deler, for eksempel Vikerfjell og Norefjell vest for henholdsvis Sperillen (Valdres/Ådal) og Krøderen (Hallingdal) og Blefjell på vestsiden av nedre del av Numedal. Om lag en fjerdedel av Hardangervidda nasjonalpark (opprettet 1981) ligger i Buskerud, i Nore og Uvdal og Hol kommuner. Geologi Buskerud er geologisk sett delt etter en linje langs vestsiden av Tyrifjorden og sørover gjennom Drammenselvas dalføre til Hokksund og videre i senkningen Hokksund-Skollenborg som Sørlandsbanen følger over til Lågendalen sør for Kongsberg. Landet øst for denne linjen tilhører Oslofeltet med kambrosilurisk kalkstein og skifer i lavlandet og permiske eruptiver, der granitt og syenitt på grunn av sin hardhet fremstår som de høyeste partiene. Vest for delingslinjen er det grunnfjell, som overveiende består av granitt og gneis. I høyfjellet i nordvest er det over grunnfjellet rester av skifer- og kalkrike lag, opprinnelig av kambrosilurisk alder, men senere omdannet (fyllitt). Over disse avsetningene forekommer mange steder senere overskyvninger av svært harde og motstandsdyktige bergarter. Disse overskyvningene, som skjedde i kaledonsk tid (kaledonske orogenese), danner de høyeste partiene i fylket, som i Hallingskarvet (Folarskardnut 1933 moh.) og Hemsedalsfjella (Høgeloft 1920 moh.). Det meste av den dyrkede jorden ligger på havavleiringer i lavlandet i sørøst, samt i de nedre deler av de store dalene. Foran de større sjøene er det moer av sand og grus som er avsatt mot slutten av istiden. Over den marine grense (ca. 200 moh.) utgjør sidemorener, bunnmorener og elveavleiringer mesteparten av de løse jordlagene. Under isens tilbaketrekning etter siste istid ble det avsatt flere mektige morener; noen av dem er av økonomisk betydning i dag, blant annet morenen som nesten stenger Drammensfjorden ved Svelvik/Verket, morenene på Egge og i Sylling i Lierdalen og på Eggemoen nord for Hønefoss. Buskerud har flere forekomster av nyttige metaller og mineraler, men har lite bergverksdrift i vår tid utover sand- og grusdrift. Ved Kongsberg Sølvverk, som er den største bergverksbedriften gjennom tidene i Norge målt etter sysselsettingen, ble driften nedlagt i 1958. Modum Blaafarveværk (koboltproduksjon) og Ringerikes Nikkelverk var tidligere også store bedrifter. Befolkning og bosetning Befolkning og bosetning viste store regionale forskjeller i fylket. I 2020 var 66 prosent av innbyggerne bosatt på bare 12 prosent av arealet i Drammensområdet i sørøst. Dette omfatter Drammenselvas dalføre nedenfor Tyrifjorden med Drammen, samt Lier, Røyken og Hurum. Tett bosetning finnes også i Kongsberg og på Ringerike (Ringerike og Hole kommuner) med henholdsvis 10 og 13 prosent av fylkets folkemengde. I øvrige deler av fylket finnes bosetningen hovedsakelig i de store dalførene med store, nesten folketomme skog- og fjelltrakter imellom. I 2020 hadde Hallingdal og Numedal utenom Kongsberg henholdsvis sju og to prosent av folkemengden i Buskerud. De siste to prosentene av befolkningen var bosatt i de to kommunene Sigdal og Krødsherad midt i fylket. De geografiske forskjellene i bosetningen i Buskerud kan illustreres ved at befolkningstettheten på kommunenivå i 2020 varierte fra 1,0 og 1,5 person per kvadratkilometer landareal i henholdsvis Nore og Uvdal og Flå til 510,6 og 219,0 personer per kvadratkilometer i henholdsvis Drammen og Nedre Eiker. Befolkningstettheten i fylket som helhet var samme år 20,6 personer per kvadratkilometer. Drammen tettsted strekker seg fra Hokksund i vest til Spikkestad i øst og har 109 416 innbyggere (2020), og er med dette landets sjette største. Andelen innbyggere bosatt i tettsteder var dette året 82 prosent i Buskerud, varierende fra ingen bosatt i tettsteder i Flå til 98 prosent i Drammen og Nedre Eiker. Av delområdene i fylket hadde i 2019 Numedal utenom Kongsberg den laveste tettstedsandelen med 27 prosent og Drammensområdet den høyeste med 90 prosent. Buskerud som helhet har siden andre verdenskrig hatt en noe større vekst i folketallet enn landet som helhet. I tiårsperioden 2009–2019 lå imidlertid den gjennomsnittlige årlige veksten i Buskerud på 1,1 prosent mot 1,2 prosent i landet som helhet. Utviklingen viser imidlertid store regionale forskjeller. I nevnte tiårsperiode økte således folketallet i Drammensområdet og Kongsberg med henholdsvis 1,3 og 1,2 prosent i årlig gjennomsnitt, mot 0,3 prosent i Hallingdal og 0,1 prosent i både Krødsherad/Sigdal og i Numedal utenom Kongsberg. Ringeriksområdet hadde en årlig vekst på 0,8 prosent. Tre enkeltkommuner, Nore og Uvdal, Sigdal og Nes, hadde nedgang i folketallet 2009–2019. Næringsliv Etter offentlig administrasjon og tjenesteyting var varehandel/overnattings- og serveringsvirksomhet per 2019 den viktigste næringen i Buskerud etter sysselsetting med 18 prosent av fylkets arbeidsplasser. Industrien i fylket gikk tilbake de siste tiårene før sammenslåingen, og stod i 2019 for 12 prosent av arbeidsplassene, 25 prosent inkludert bygge- og anleggsvirksomhet og kraft- og vannforsyning/renovasjon. Forretningsmessig tjenesteyting inkludert finansieringsvirksomhet hadde samme år 13 prosent av sysselsettingen og primærnæringene to prosent. Av fylkets areal var 3,4 prosent jordbruksland i drift per 2016. Av jordbruksarealet var 86 prosent fulldyrket, mens noe er natureng og lignende. 40 prosent av jordbruksarealet ble nyttet til korndyrking mot 29 prosent i landet som helhet. Korndyrkingen er klart størst i de søndre delene, og forekommer praktisk talt ikke i øvre deler av Hallingdal og Numedal. I sør spiller også hagebruket en vesentlig rolle med dyrking av både grønnsaker, frukt og bær. Lier er særlig kjent for sitt hagebruk, men dette er av betydning også i Ringerike/Hole, Røyken/Hurum og Eiker-bygdene. Husdyrholdet dominerer jordbruket særlig i de øvre deler av det tidligere fylket. Hallingdal og Numedal utenom Kongsberg hadde i 2016 61 prosent av sauene og 39 prosent av storfeet i fylket mot bare 30 prosent av jordbruksarealet. Noen av fjellbygdene i fylket hadde fremdeles seterdrift i 2019. Skog dekket per 2016 52 prosent av Buskeruds areal, og de fleste av det tidligere fylkets kommuner hadde betydelig tømmeravvirkning. Ringerike var den klart største skogbrukskommunen regnet etter avvirkning med 22 prosent av fylkestotalen på 996 800 kubikkmeter i 2015. Andre kommuner med stor avvirkning er Sigdal og Krødsherad sentralt i fylket, Modum og Øvre Eiker langs øvre del av Drammenselva og Kongsberg og Flesberg nederst i Numedal. Tømmeravvirkningen i Buskerud var i 2015 landets tredje største etter Hedmark og Oppland (Innlandet). Av den produktive skogen i fylket var om lag 90 prosent privateid. Skogbruket dannet tidligere grunnlag for en betydelig treforedling i fylkets sørøstlige deler, men etter den sterke tilbakegangen for denne industribransjen går en stor del av tømmeret ut av fylket. Det er imidlertid fortsatt atskillig tømmer som går til den relativt betydelige sagbruks- og trevareindustrien man finner en rekke steder i fylket. Buskerud har tradisjonelt vært et viktig industrifylke, men fikk rundt århundreskiftet adskillig tilbakegang særlig innen treforedling og deler av verkstedindustrien. Senere har industrien (inkludert bergverk) i Buskerud hatt en relativt bedre utvikling, og fylkets andel av landets industrisysselsetting var i 2019 5,7 prosent mot 5,2 prosent i 2008. I 2019 hadde bare fire av de daværende fylkene, Rogaland, Hordaland, Møre og Romsdal og Akershus en høyere andel sysselsatt i industri og bergverk enn Buskerud. Industrien (inkludert bergverk) viser en særlig konsentrasjon til Drammensdistriktet og Kongsberg, med henholdsvis 44 og 37 prosent av fylkets arbeidsplasser i denne næringen i 2019. Til sammenligning hadde Hønefossområdet ti prosent og resten av fylket, de tre områdene Hallingdal, Krødsherad/Sigdal og Numedal, til sammen ni prosent. Til tross for de lave andelene har disse områdene flere bedrifter med lange tradisjoner og dessuten atskillige nyetableringer de siste årene. Spesielt for Buskerud-industrien etter 2000 var nedleggelsen av de store treforedlingsbedriftene Södra Cell på Tofte og Follum Fabrikker i Hønefoss. Med dette er den tradisjonsrike treforedlingsvirksometen i det tidligere fylket, som i 1970 hadde 24 prosent av arbeidsplassene i industri og i 2001 ennå 14 prosent, nesten helt borte. Klart viktigste industribransje etter sysselsetting i 2019 var verkstedindustrien med hele 64 prosent av de sysselsatte i industri og bergverk, særlig metallvare-, maskinindustri, bygging av skip og oljeplattformer og data- og elektrisk utstyrsindustri. Andre viktige bransjer per 2019 var gummi-, plast- og mineralsk industri med ni prosent, næringsmiddelindustri med noe over åtte prosent og trelast- og trevareindustri med fire prosent av de sysselsatte. Buskerud var i 2019 nummer seks av landets fylker etter varehandelens samlede omsetning, etter Oslo, Akershus, Hordaland, Rogaland og Trøndelag. I denne sammenheng merkes særlig Drammens betydning som importhavn for biler, noe som bidro til at Buskerud dette året var nummer tre av fylkene etter handel med og reparasjon av motorvogner, etter Akershus og Oslo. For engros- og agenturhandel unntatt handel med kjøretøy er imidlertid rollen mer beskjeden, og fylket lå i 2019 som nummer åtte på landsbasis. For detaljhandel unntatt handel med kjøretøy var Buskerud nummer sju i 2019. Det meste av den private, forretningsmessige tjenesteytingen (faglig tjenesteyting av ulik art, eiendomsdrift, utleievirksomhet, vakttjenester med videre) finnes i Drammensområdet og i Kongsberg. Buskerud var nummer seks av landets fylker for disse næringene samlet i 2019. Midlere årsproduksjon ved vannkraftverkene i Buskerud er i 2019 beregnet til 8822 gigawatt-timer. Dette utgjorde dette året 6,5 prosent av totalen for hele landet. Produksjonen I Buskerud fordelte seg med noe over 70 prosent på Drammensvassdraget og noe under 30 prosent på Numedalslågen. Det største enkeltverket er Nes kraftverk i Hallingdal med en maskininstallasjon på 250 megawatt og en midlere årsproduksjon på 1493 gigawatt-timer. Gjenværende utbyggbar vannkraft i Buskerud var per 2015 beregnet til 2454 gigawatt-timer, hvorav 1196 er vernet, i midlere årsproduksjon. Dette utgjorde 3,0 prosent av landets totale gjenværende utbyggingspotensial. Buskerud har meget stor tilstrømning av turister, særlig i vinterhalvåret. Vinterturismen finnes i alle de store dalførene i fylket, Hallingdal, Hemsedal og Numedal. Særlig stor er denne trafikken i midtre og øvre del av Hallingdal med Nesbyen, Gol, Ål, Geilo og Ustaoset, i Hemsedal, i Norefjellsområdet, i Kongsberg, på Blefjell og i Nore og Uvdal. Buskerud hadde i 2016 i alt 2,52 millioner gjestedøgn ved hoteller og andre overnattingssteder, bare slått av Oslo, Hordaland og Oppland. I tillegg kom 0,61 millioner gjestedøgn på campingplassene. Mange ferierer også i egne eller leide fritidsboliger. Blant de mest populære hytteområdene er Blefjell, fjellstrekningene mellom Nesbyen og Dagali og mellom Dagali og Uvdal, fjellområdet vest for Veggli, Golsfjellet, Ålsfjellet og områdene langs riksvei 7 mellom Geilo og Haugastøl og langs Panoramaveien mellom Hemsedal og Valdres. Blant det tidligere fylkets viktigste severdigheter regnes stavkirkene i Nore, Uvdal og Torpo, sølvgruvene og Norsk Bergverksmuseum i Kongsberg, tunnelveien «Spiralen» i Drammen, den gamle bebyggelsen ved Blaafarveværket i Modum, veteranjernbanen mellom Vikersund og Krøderen (Krøderbanen) som er den lengste i sitt slag i Norge, og kirkene i Kongsberg og Norderhov. For øvrig merkes de mange bygningene fra middelalderen på gårdene i Numedal, noe som ligger til grunn for markedsføringen av dalen som «Middelalderdalen». Buskerud hadde et samlet underskudd på arbeidsplasser i forhold til bosatte yrkestakere, det vil si en netto utpendling. Underskuddet lå i 2019 på rundt 14 300. Fordi det også foregår noe innpendling fra andre fylker til Buskerud, ligger brutto utpendling fra fylket noe høyere. I 2019 var dette tallet på rundt 36 400, noe som utgjør 25 prosent av de bosatte yrkestakerne i fylket. Det meste av utpendlingen fra Buskerud er arbeidsreiser fra Drammensområdet og Ringerike/Hole og gjelder i første rekke reiser til Oslo, og Asker og Bærum. Samferdsel Drammen havn har en betydelig utenrikstrafikk. Drammen er et viktig jernbaneknutepunkt, og flere av landets viktigste jernbaneforbindelser går gjennom Buskerud. Jernbaneforbindelsen Oslo–Drammen (Drammenbanen) kommer inn i fra øst gjennom Liertunnelen. Fra Drammen går Vestfoldbanen sørover til vestfoldbyene og Porsgrunn og Skien. Sørlandsbanen og Bergensbanen går vestover til Hokksund der Sørlandsbanen går videre vestover via Kongsberg og Telemark og Bergensbanen nordover til Hønefoss og via Hallingdal opp på høyfjellet. Fra Hønefoss er det forbindelse til Gjøvikbanen på Roa, og fra Spikkestad østover til Asker på Drammenbanen (Spikkestadbanen); denne siste er del av den gamle forbindelsen mellom Asker og Drammen og brukes i lokaltrafikken. På Numedalsbanen ble persontrafikken nedlagt i 1989 og godstrafikken i 1997. I 2013 ble godstrafikken tatt opp igjen på banen på strekningen Kongsberg–Flesberg. Viktige hovedveier i Buskerud er riksvei 7 (Oslo–)Sandvika–Hønefoss–Granvin–Trengereid(–Bergen) over Hallingdal og Hardangervidda, E134 fra E6 på Vinterbru i Ås via Oslofjordtunnelen, Drammen, Kongsberg og Haukelifjell til Haugesund og E16 (Sandvika)–Hønefoss–Lærdal–Bergen via Valdres og Filefjell. Fylkesvei 50 går fra riksvei 7 i Hol i Hallingdal over Geiteryggen til E16 i Aurland, og riksvei 52 fører fra Gol over Hemsedal til E16 i Lærdal, begge i Sogn og Fjordane. Fylkesvei 40 Larvik–Kongsberg–Geilo forbinder riksvei 7 på Geilo med E134 i Kongsberg. E18 mellom Oslo og Kristiansand går gjennom Buskerud på en kort strekning i Lier og Drammen. Det var kommunal flyplass i Hol kommune, Geilo lufthavn, Dagali med chartertrafikk. Hovedsender for radio og fjernsyn på Jonsknuten i Kongsberg. Offentlige institusjoner med mer Både fylkeskommunens administrasjon og fylkesmannskontoret lå i Drammen. Fylkeskommunen drev 13 videregående skoler rundt om i fylket. Den største dagsavisen i fylket var Drammens Tidende. I Drammen ble også Dagsavisa Fremtiden utgitt. Ellers ble lokalavisene Laagendalsposten i Kongsberg, Ringerikes Blad i Hønefoss, Hallingdølen i Ål, Eikerbladet i Mjøndalen, Lierposten i Lier og Røyken og Hurum Avis i Sætre utgitt. Navn og fylkesvåpen Navnet Buskerud kommer av storgården Buskerud i Modum, norrønt Biskupsruð, ‘Biskopsrydningen’. Den ble statseiendom etter reformasjonen og var lenge bosted for futene i Buskerud futedømme. Fylkesvåpenet, som ble godkjent i 1966, hadde en opprett blå bjørn på sølv bunn. Motivet ga uttrykk for at det fremdeles forekom bjørn i fylket. Fargevalget henspilte på to store, nedlagte bergverk: Sølvverket på Kongsberg og Blaafarveværket på Modum. Kommuner Kommune Areal i km² Innbyggere 2019     Drammen 137 68 933   Kongsberg 793 27 481   Ringerike 1 555 30 442   Hole 193 6 845   Flå 704 1 052   Nes 810 3 315   Gol 532 4 576   Hemsedal 754 2 481   Ål 1 175 4 671   Hol 1 855 4 473   Sigdal 842 3 490   Krødsherad 375 2 239   Modum 517 13 980   Øvre Eiker 457 19 117   Nedre Eiker 122 24 963   Lier 302 26 373   Røyken 113 22 635   Hurum 163 9 521   Flesberg 562 2 694   Rollag 449 1 419   Nore og Uvdal 2 502 2 448   I alt 14 911 283 148 Største tettsteder Innbyggere pr 1. januar 2019   Drammen 107 930   Kongsberg 22 219   Hønefoss 16 055    Konnerud Åmot/Geithus   10 314 5 657    Tranby 5 323   Røyken 3 834   Sætre 3 796   Vestfossen 3 268   Vikersund 3 164   Tofte 3 039   Gol 2 915   Geilo 2 509   Ål 2 317   Vang 2 161   Nesbyen 2 126   Åros 2 086   Steinsåsen 1 997   Nærsnes 1 536 Les mer i Store norske leksikon Viken Litteratur Flatin, Tov, red.: Buskerud amt: jubilæumsskrift 1814–1914, 1914, Finn boken  Schandy, Tom & Tom Helgesen: Kulturperler i Buskerud, 2004, isbn 82-995682-5-0, Finn boken  Schandy, Tom & Tom Helgesen: Naturperler i Buskerud, 2000, isbn 82-995682-1-8, Finn boken  Sellæg, Jo.: Buskerud, 2. reviderte utgave, 2000, isbn 82-991105-5-6, Finn boken  Svendsen, Bernt Bærem & Olav Solberg, red.: Buskerud og Telemark i nær fortid, 1983, isbn 82-521-2338-4, Finn boken  Throndsen, Ludvig, red.: Buskerud, 1977 (Bygd og by i Norge), isbn 82-05-09440-3, Finn boken