elv
Store norske leksikon,Geografi,Naturgeografi
Elv er et større vannløp med rennende overflatevann. Med elv menes vanligvis en ansamling av ferskvann som, i hvert fall under deler av året, er større enn en bekk og som renner gjennom et naturlig leie (bunnsubstrat) med bredder, og som munner ut i en innsjø, i havet eller i en annen elv.
Vannansamlingen oppstår der nedbøren er større enn fordampningen og berggrunnen ikke er for porøs. Overskuddet av vann på jordoverflaten vil da samle seg i bekker og elver. En hovedelv med tilløp (sidevassdrag) danner et dreneringssystem for et område, som kalles elvens nedbørfelt. Naturlige elver er formet av hydromorfologiske prosesser, til forskjell fra mennskeskapte kanaler (utgravde eller bygde).Enkelte elvetyper kan også renne delvis under overflaten. Eksempler på dette er elver i naturlige grotter (karsthydrologi). Erosjon På sin vei tar en elv med seg forvitrings- og annet løsmateriale og sliper sitt løp og danner på denne måten elvedaler. Elvene er en av de viktigste kreftene i utformingen av jordoverflaten. I bratt løp dannes trange, rette daler, ofte med V-form, i slakt løp går gjerne elven i store svinger, vi sier at elven meandrerer. Ofte dannes brede elvesletter fordi elven graver sterkest i yttersvingene der hastigheten og friksjonen mot bredden er størst. Transport og avsetning Elvas evne til å erodere og transportere materiale henger nøye sammen med vannhastigheten. Jo høyere hastighet, jo grovere materiale kan elva frakte. Materialtransporten foregår på tre ulike måter: Stein, grus og grov sand fraktes som bunntransport ved at fragmentene ruller, sklir eller hopper langs elvebunnen. Fin sand, silt og leire fraktes i suspensjon, det vil si svevende i vannmassene. Fraksjonsstørrelser som er mindre enn 0,2 millimeter (silt) transporteres utelukkende i suspensjon. I tillegg foregår alltid noe materialtransport ved at ioner frigitt ved forvitring fraktes oppløst i elvevannet.I elvenes øvre løp, der fallet og vannhastigheten er størst, dominerer erosjon og transport av relativt grovt materiale. Etter hvert som fallet og hastigheten avtar nedover i løpet, vil elva avsette materialet slik at de største fraksjonene bunnfelles først og deretter stadig finere fraksjoner med avtakende vannhastighet. Der elvene når stillestående vann eller flatt land og der de løper ut i ørken, mister de sin transportkraft, og det medførte løsmaterialet legges opp i deltaer og elvevifter. Leire og fin silt bunnfelles først i stillestående vann utenfor deltafronten. På denne måten vil en elv alltid sortere sitt materiale; samtidig vil de enkelte fragmenter bli slipt og rundet i formen. Økologi De fleste elver danner dynamiske habitater med arter som over tid tilpasser seg de sesongmessige variasjonene som følger av klima og hydrologiske forhold. Enkelte akvatiske arter trenger ulike elvehabitat for å fullføre sin livssyklus og lever hele livet på rennende vann, eksempelvis mange laksefisker. Andre arter er terrestriske elvekantarter, som tilpasser seg hele eller deler av livet til flomsonen på berg, grus eller sandbanker langs elvene våre. Erosjonsprosessene og avsetninger som følger med flommer kan være avgjørende for at flomsonearter ikke skal forsvinne. Eksempler er løpebillen elvesandjeger på åpne sandbanker eller spesialiserte lav- og mosearter som lever i fossesprøytsonen der elver stuper over bratte kanter i landskapet. Naturbasert reiseliv Elvemiljø er viktig for friluftsliv og naturbaserte opplevelser. Padling og rafting er populært i mange elver. Laksefiske i elver er også blant de mest attraktive formene for sportsfiske i Norge. Store fosser tiltrekker seg mange turister, og Vøringsfossen i elva Bjoreio (Hardanger) har vært en av Norges mest besøkte turistattraksjoner. Norges lengste elver Lengden er målt langs elven/vassdraget mellom munningen og det punktet i nedbørfeltet som ligger lengst borte fra munningen. For vassdrag med munning utenfor landet gis tall for hele vassdraget ovenfor det punkt der det forlater norsk område «for godt».    Lengde i kilometer Nedbørfelt i kvadratkilometer      Glommavassdraget1, 2  619 41 857    Tanaelva (Deatnu)1, 3  361 16 350   Pasvikelva 1 360 18 510    Gudbrandsdalslågen/Vorma4, 5  358 17 548   Numedalslågen 356 5 554   Drammensvassdraget 6 308 17 113   Skiensvassdraget 7 273 10 811    Hallingdalsvassdraget/Snarumselva  258 5 253   Otra 245 3 750   Altaelva 1 240 7 389   Namsen 229 6 272    Arendalsvassdraget/Nidelva  221 4 015    Trysilelva1, 8  213 5 027   Orkla 182 3 052   Kárášjohka 1 170 5 060   Neavassdraget 1 163 3 125   Vefsna 1 161 3 670   Rena 152 4 182    Kilde: NVE, 2004 Vassdrag med deler av nedbørfeltet på svensk, finsk eller russisk side av grensen Medregnet Gudbrandsdalslågen og Rena Medregnet Kárášjohka Gudbrandsdalslågen er del av Glommavassdraget Medregnet Otta  Medregnet Hallingdals- og Begnavassdraget  Medregnet Tinnvassdraget Inngår i Skandinavias største vassdrag, Klarälvenvassdraget. Verdens lengste elver Verdensdel Lengde i kilometer Nedbørfelt i kvadratkilometer Middelvannføring i kubikkmeter per sekund    Amazonas–Apurímac  Sør-Amerika 7025 6 000 000 100 000-120 000   Nilen Afrika 6671 2 900 000 3 120   Chang Jiang Asia 6300 1 959 000 34 000   Mississippi Nord-Amerika 5971 3 221 000 17 000   Huang He Asia 5464 752 000 3 285    Ob–Irtysj  Asia 5410 2 975 000 15 600    Jenisej–Selenga  Asia 5200 2 000 000 17 000   Kongoelva Afrika 4670 3 400 000 41 000    Amur–Argun  Asia 4510 1 900 000 12 400   Mekong Asia 4500 795 000 11 000   Lena Asia 4400 2 500 000 16 300   Mackenzie – Great Slave River Nord-Amerika 4250 1 805 200 11 300   Niger Afrika 4160 2 100 000 11 750    La Plata–Paraná  Sør-Amerika 3700 2 340 000 27 500   Volga Europa 3685 1 380 000 8 000    Murray–Darling  Oseania 3490 1 059 000 400   Rio Madeira–Mamoré Sør-Amerika 3350 1 200 000 15 000   Juruá Sør-Amerika 3283 -¹ -   Purus Sør-Amerika 3200 -¹ -   Yukon River Nord-Amerika 3185 55 000 -   Indus Asia 3180 1 100 000 -   Saint Lawrence River Nord-Amerika 3058 839 200 10 200    Syr-Darja – Naryn Asia 3012 462 000 -   Rio Grande del Norte Sør-Amerika 3000 445 000 -   Brahmaputra Asia 2900 670 000 -   Donau Europa 2850 816 000 7 000   Zambezi Afrika 2660 1 330 000 7 000    Nelson River–Saskatchewan  Nord-Amerika 2575 892 000 -   Ural Europa/Asia 2534 220 000 -   Donau Europa 2850 816 000 7 000   Ganges Asia 2510 1 125 000 -   Colorado River Nord-Amerika 2320 637 000 -   Dnepr Europa 2201 504 000 -   Rhinen Europa 1230 252 000 2 450     Del av Amazonas' nedbørfelt Elver i Europa På det europeiske kontinentet dekker det totale nettverket av elver mer enn 1,2 millioner kilometer, og er delt inn i mer enn 90 000 elve-vannforekomster (delstrekninger). Elvene i Europa er trolig blant de mest fragmenterte i verden, som følge av mer enn 1,2 million fysiske inngrep (barrierer) som hindrer en eller flere arter i å vandre fritt. Det er flest mindre barrierer (mindre enn 2 meter høye), selv om også høye vannkraftsdammer er bygget i mange elver. Tiltak for å restaurere fiskevandring sammen med tiltak i nedbørfeltet for å bedre vannmiljøet (vannforurensing fra jordbruk, kloakk eller industri) er aktuelt i nærmere halvparten av Europas elver (EUs vanndirektiv pr 2018). Mange av de store elvene i Europa er også viktige ferdselsårer, med store sluser som muliggjør båttransport forbi dammer eller strie strykstrekninger. Ordet Ordet elv er samme ord som det tyske elvenavnet Elben (i latinsk form Albis, i norrønt kalt Saxelfr). Herav det gamle Alfheimar om landet mellom Glomma (Raumelfr) og Göta älv (Gautelfr); likeså Elverum, norrønt Alfarheimr, 'egentlig egnen ved elven', det vil si Glomma. Det er her snakk om en dominerende elv, særlig gjelder det elvens utløp, slik som ved Elben og Göta älv; den siste ble i middelalderen rett og slett kalt Elfr. Les mer i Store norske leksikon elveregulering innsjø foss erosjon Eksterne lenker Europeiske miljødirektoratet (EEA) – European freshwater  Vann-nett.no – kartportal for vannmiljø i norske elver