François Bozizé
Store norske leksikon,Historie,Verdens historie og samtidshistorie,Afrika,Sentralafrikanske republikks historie,Sentralafrikanske republikks samtidshistorie
François Bozizé er en sentralafrikansk politiker, som var president i Den sentralafrikanske republikk fra 2003 til 2013. Han har søkt presidentmakten i landet ved anledninger, både gjennom å stille til valg og ved å delta i militærkupp.
Militærkupp og landflyktighet Bozizé er tidligere offiser og var del av opposisjonen til militærstyret til André Kolingba i 1981–1993. Etter et mislykket militærkupp i 1983 gikk han i eksil i Togo. Han var kandidat i presidentvalget i 1993, men nådde ikke opp. I stedet ble han generalstabssjef hos den nye presidenten Ange-Felix Patassé. Han slo ned flere kuppforsøk mot Patassé, og deltok deretter selv i et kuppforsøk i 2001, etter å ha blitt avsatt som generalstabssjef. Etter kuppforsøket måtte Bozizé igjen i landflyktighet, denne gangen i Tsjad, der han bygde opp en militærstyrke.Våren 2003, i sitt tredje forsøk på militærkupp, rykket Bozizé inn i Den sentralafrikanske republikk og avsatte Patassé som president. Bozizé utnevnte en overgangsregjering og fungerte som president og forsvarsminister fra 2003. I 2005 ble Bozizé valgt til president med om lag 65 prosent av stemmene i andre valgomgang. Tiden som president Bozizés tid som president var preget av konflikt og uro. Kort tid etter at han tok presidentmakten i 2003 brøt det ut kamper mellom regjeringsstyrker og en samling opprørsgrupper under paraplyorganisasjonen Union des Forces Démocratiques pour le Rassemblement (UFDR), som var ledet av Michel Djotodia. Kampene eskalerte og ble til en konflikt som ikke opphørte før partene signerte en fredsavtale i 2007.I januar 2008 brøt det ut omfattende streiker i landet som følge av et etterslep i utbetaling av lønn til statsansatte. For å håndtere uroen utnevnte Bozizé en ny regjering, med Faustin-Archange Touadéra som statsminister. Flere av presidentens slektninger fikk ministerposter og Bozizés sønn ble ministerdelegat under sin far.I 2011 ble Bozizé gjenvalgt med 66 prosent av stemmene i et presidentvalg der også tidligere president Patassé var kandidat. Valget skulle ha funnet sted i 2010, men ble utsatt av Bozizé, og både Patassé og flere av de øvrige motkandidatene til Bozizé klaget på uregelmessigheter ved valget. Kupp og ny landflyktighet I mars 2013 ble Bozizé avsatt ved militærkupp av en gruppe opprørsstyrker under paraplyorganisasjonen Séléka. Gruppens leder, Michel Djotodia, erklærte seg som president etter kuppet. Djotodia, som også hadde ledet UFDR under kampene mot Bozizés regime i begynnelsen av presidentperioden hans, måtte kort tid senere avgi presidentmakten til Catherine Samba-Panza. Bozizé måtte igjen i eksil og fikk innvilget politisk asyl i Benin.I desember 2019, etter seks år i eksil, vendte Bozizé tilbake til Den sentralafrikanske republikk. Han meldte sitt kandidatur til presidentvalget i 2020, men ble nektet å stille av Den sentralafrikanske republikks høyesterett. Les mer i Store norske leksikon Den sentralafrikanske republikk Den sentralafrikanske republikks politiske system Den sentralafrikanske republikks historie