sumakfamilien
Store norske leksikon,Biologi,Planteriket,Dekkfrøete planter,Tofrøbladete planter,Lønneordenen,Sumakfamilien
Sumakfamilien er en plantefamilie innen klassen tofrøbladete planter og består av trær, busker og lianer. Familien har mest tropisk og subtropisk utbredelse og omfatter kjente nytteplanter som mango, kasjunøtter, pistasjnøtter og rosépepper.
Beskrivelse Familien omfatter trær, busker og lianer. Barken har ofte harpiks som blir svart når den kommer ut i luften. Bladene er vanligvis spredtstilte, og hele, finnete eller trekoblede. Blomstene er små og radiærsymmetriske og sitter vanligvis i store blomsterstander. Frukten er oftest en litt flattrykt, asymmetrisk steinfrukt (som mango), men samara, akene og bær forekommer også. Mange arter i familien inneholder spesielle tanniner som kan fremkalle allergiske reaksjoner ved berøring. Særlig beryktet er den nordamerikanske giftsumak (arter i slekten Toxicodendron), som inneholder allergenet urushiol. Utbredelse Familien omfatter omkring 80 slekter og 850 arter. Den er utbredt i tropiske og subtropiske områder i alle verdensdeler, men med noen arter i tempererte områder. Systematikk Familien hører til lønneordenen og er nærmest beslektet med balsamfamilien (Burseraceae). Bruk Familien omfatter flere kjente nytteplanter. Mango (Mangifera indica) er blant de mest produserte tropiske fruktene. Den ble domestisert i India for minst 4000 år siden, men dyrkes nå i stor skala i mange tropiske land. Mangoslekten (Mangifera) er utbredt i tropisk og subtropisk Asia med omkring 6o arter, hvorav mange er spiselige og noen har kommersiell nytte mer lokalt. Fra kasjutreet (Anacardium occidentale) høstes kasjunøtter og kasjueple. Treet kommer opprinnelig fra tropisk Amerika, men dyrkes nå overalt i områder med egnet klima. Kasjunøtter er selve frøet og brukes i matlaging og som snacks. Det er en viktig eksportvare for noen tropiske land. Kasjueple er den oppsvulmede fruktstilken som spises fersk eller kokt. Kasjueple har dårlig holdbarhet og brukes mest lokalt. Rosépepper, som brukes i matlaging, er de små steinfruktene til peppertreet (Schinus molle) fra Sør-Amerika. Pistasjnøtter (Pistacia vera) fra Sentral-Asia spises som snacks. Til slekten Spondias hører mastikstre (Pistacia lentiscus) og terpentintre (Pistacia terebinthus), som begge kommer fra middelhavsområdet. Fra mastikstreet utvinnes mastiks, mens terpentintre tidligere ble brukt til utvinning av terpentin. Slekten omfatter flere arter av trær i tropisk og subtropisk Asia og Amerika. De dyrkes for sine frukter (mombinplommer) som spises mest lokalt. Det tropisk afrikanske treet marula (Sclerocarya birrea) har frukter som spises lokalt og benyttes som smaksetter i likør. Frukten er også svært godt likt av elefanter. Peppertreet brukes som prydtre i varme land. I Norge dyrkes parykkbusk (Cotinus coggygria) og hunnplanter av hjortesumak (Rhus typhina). Hjortesumak forviller seg av og til fra hageutkast. Foreløpig setter den ikke frø, ettersom det mangler hanntrær i Norge og hunntrærne derfor ikke blir pollinert. Fra flere arter i slekten Rhus utvinnes garvestoffer, og Toxicodendron vernicifluum brukes til produksjon av lakk i Japan, Kina og Korea. Les mer i Store norske leksikon blomsterplanter mango kasjunøtter pistasjnøtter peppertre