Austrått
        
         (herregård i Ørland)
Store norske leksikon,Kunst og estetikk,Arkitektur og landskap,Kirker, slott og gårder,Storgårder og herregårder,Norske storgårder
Austrått er en herregård i Ørland kommune, Trøndelag, ved Trondheimsfjordens munning. Austrått er en av Norges historisk mest berømte storgårder, og har vært setegård for flere sentrale slekter og personer i norsk historie siden tidlig middelalder. Blant de mest kjente eierne er Ingerd Ottesdatter (ca. 1475–1555) og Ove Bjelke (1611–1674).
Austråtts hovedbygning og park forvaltes i dag av Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum og Statsbygg. Denne eiendommen er på 47 dekar. Ørland kommune eier gårdsbruket. Kommunens eiendom er på 1340 dekar, hvorav 471 dekar dyrket mark og 539 dekar skog (2023). Det leies ut grunn til golfbane og campingplass, mens jordveien er bortforpaktet. Bygningsmassen blir benyttet til kulturformål av Yrjar Heimbygdslag, mens det er bygd ny driftsbygning. Gårdsnavnet Navnet Austrått kommer av auster – øst og átt – himmelstrøk, ‘gården i øst’. Forhistorie Austrått har mange forutsetninger for å bli en storgård, med store arealer og ulike «herligheter», som skog, jakt, fiske og vannløp. Gården ligger strategisk til, nord for innløpet til Trondheimsfjorden og vis-á-vis det strategisk viktige Agdeneset. Her finnes den eneste gode havnen på østsiden av Ørlandet. Austrått er et gammelt bosted, og det finnes en rekke gravhauger og røyser på gårdsvaldet. Noen av disse er svært store. Det er også gjort mange løsfunn fra ulike perioder. Eierhistorie Den strategiske beliggenheten ved innløpet til Trondheimsfjorden og det faktum at to handelsveier møttes her, gjorde at stormenn tidlig slo seg ned her. Høvdingen Skjegge Asbjørnsson (Jernskjegge; død 997) er omtalt i Olav Tryggvasons saga, der det fortelles at han ble hauglagt på Austrått. Den første stormannen som bodde på Austrått, var lendmannen Finn Arnesson (død ca. 1065), som fra ca. 1025 eide eller var forlent med gården. Han kom i strid med kong Harald Hardråde og reiste til Danmark, hvor han ble jarl over Halland. Deretter forsvinner gården fra kildene i ca. 80 år. Det er sannsynlig at Austrått forble krongods frem til ca. 1130, da Kåre Kongsbror (død ca. 1150), var herre på gården. Kåre var halvbror av kong Olav Magnusson (1099–1115). Deres mor, Sigrid Saksesdatter, var kong Magnus Berrføtts frille, mens hennes søster var mor til kong Sigurd Slembe (ca. 1100–1139). Kåre Saksesson fikk muligens Austrått som gave, men det kan også dreie seg om en forlening. Gården gikk i arv til hans sønn, Sigurd Kåresson (ca. 1136–ca. 1190). Hans sønn Jon Sigurdsson (ca. 1162–1214) etterfulgte faren, og satt med gården til sin død. Det er en av eierne av Kåre Kongsbrors slekt som har oppført kapellet på Austrått. To kvinner krevde arv etter herr Jon, hans datter Baugeid Jonsdatter (død etter 1235), gift med lendmannen Åsulv Eriksson (død etter 1240); og hennes sannsynlige stemor, Sigrid Bårdsdatter (død etter 1235), halvsøster av hertug Skule. Åsulv Eriksson ble til slutt eier av Austrått. Etter at han drepte hertug Skule, forsvinner Åsulv fra kildene. Austrått nevnes igjen i 1309, da gården tilhørte ridder Serk (død etter 1311). I 1331 nevnes hans mulige sønn, Erlend Serksson (død etter 1331). Det har vært hevdet at det i 1373 satt en herr Serk på Austrått. Hvis han har eksistert, er han muligens barnebarn av han som nevnes i årene 1309–1311. I siste halvdel av 1300-tallet kan herr Otte Rømer (død 1411) ha eid Austråttgodset. Han var gift med Gjertrud Erlingsdatter (død etter 1411), muligens arving til Austrått. Datteren, fru Elsebe Ottesdatter (død ca. 1448), gift med riksråd Jep (Jacob) Fastulvsson (død ca. 1425), overtok Austrått. Etter herr Jeps død styrte enken, Elsebe Ottesdatter, Austråttgodset til sønnen riksråd Narve Jepsson (død ca. 1445) overtok. Etter hans død satte broren, riksråd Mads Jepsson (død etter 1455), seg i besittelse av eiendommen. Narve Jepsons enke, fru Philippa Krummedike (død 1453), gikk til sak og ble eier. Hun giftet seg andre gang med riksråd Henrik Jensson («Gyldenløve»; død ca. 1477). Neste eier ble fru Philippas datter, Gjertrud Narvesdatter (død 1502), gift med svensk riksråd Magnus Green (død etter 1475). Hun solgte til sin stefar, Henrik Jensson. Han ble andre gang gift med Eline Kane (død etter 1478), som arvet Austrått etter mannen. Etterkommerne av fru Elsebe Ottesdatter hadde odelsrett til godset, og i 1478 tok Gjertrud Madsdatter (død 1482), datter av Mads Jepsson, godset på odel. Hun var gift med svensk riksråd Nils Posse (død 1493). Fru Gjertrud overlot Austrått til broren, riksråd Otte Madsson (død før 1512). Før 1505 overdro han Austrått til svigersønnen, rikshovmester Niels Henrikssøn (død 1523), som var sønn av den tidligere eier av Austrått, herr Henrik Jensson. Niels Henrikssøn var gift med fru Ingerd Ottesdatter (ca. 1475–1555; Ibsens «Fru Inger til Østråt»). Austråttgodset fikk en betydelig tilvekst i 1506 da rikshovmesteren skaffet seg kirkens gods i Stjørna, øst for Austrått. Han ble etterfulgt av sin enke fru Ingerd Ottesdatter. Hun hadde stor godshunger og ble en tilhenger av reformasjonen. Blant annet la hun beslag på Giske gård og gods, Losnagodset, samt at hun ble forlenet med Reins kloster. Austrått ble i 1552 overdratt til fru Ingerds datter, Lucie Nielsdatter (død 1555) og hennes mann, Jens Tillufssøn (Bjelke; død 1559). Deretter arvet sønnen, Åge Jenssøn Bjelke (1552–1603) godset som han fortsatte å arrondere. Etter hans død styrte enken, Margrethe Thott (død ca. 1640), godset inntil 1609 da sønnen, kansler Jens Bjelke (1580–1659) overtok. Han eide 15 andre setegårder og var Norges største godseier. Han ble etterfulgt av sønnen, kansler Ove Bjelke (1611–1674). Ingen av herr Oves tre døtre overtok Austrått, men brorsønnen, oberst Christoffer Bjelke (1654–1704). Han solgte i 1686 gården og godset til fetteren, oberst Christian Frederik von Marschalck (1668–1738). Han gikk konkurs i 1699, og var den siste adelige eieren av Austrått. Austråttgodset ble overtatt av kreditorene, men ble i 1722 solgt til justitsråd Abraham Drejer (1671–1736). Deretter ble godset solgt til sorenskriver Søren Dass (1684-1757), som ikke var rangsperson, og Austrått mistet følgelig setegårdsrettighetene. Etter Dass’ død ble enken Mette Christine Høyer (død 1772) sittende med godset til 1760 da hun solgte til kommerseråd Hans Holtermann (1709–1781), som i 1767 fikk tilbake setegårdsprivilegiene. Han overdro i 1773 Austrått til sønnen, kanselliråd Eiler Hagerup Holtermann (1748–1800), samtidig som Austråtts jordegods i Stjørna ble solgt. Etter kansellirådens død, var enken, Christine Ludovica Høyer (1751–1830), eier frem til 1808, da sønnen, kanselliassessor Ove Bjelke Holtermann (1782–1857), overtok. Adelsloven (1821) bestemte at setegårdsprivilegiene bortfalt når daværende eier døde. Ove B. Holtermann ble etterfulgt av sin sønn, sogneprest til Etne, Peter Eiler Hagerup Holtermann (1811–1872). Han bodde i Etne og solgte i 1863 Austrått til proprietær Anders Gravrok. Han solgte skogeiendommen Gjølga på 55 000 dekar, og måtte selge godset, som en stund tilhørte det proprietær Hans Rustad. Sogneprest Holtermann kjøpte godset tilbake i 1869. Etter hans død ble enken, Anna Andrine Holtermann (1815–1879) som ble eier. Hun solgte avlsgården Tarva, og samtidig Austrått til Ole Rise (1835–1899). Han var eier til 1882, da han solgte den reduserte hovedgården til cand. jur. Johannes Heftye (1849–1907). Han ble ikke akseptert av lokalmiljøet, og kom i så sterk konflikt med naboene at han ble drapsmann, men ble frikjent for drap. I 1908 kjøpte stortingsmann Peder Rinde Austrått, og solgte unna store arealer. Fra 1912 til 1914 tilhørte Austrått generalkonsul Georg Valentin Hammer og fra 1914 til 1919 Simen Landet, banksjef Gunnerius Flakstad og overrettssakfører Hans Christian Bull Heyerdahl. I 1916 brant hovedbygningen, og ruinen og parken ble overdratt til staten i 1919. Gårdsbruket tilhørte fra 1919 Simen Landet og var i 1933–1935 hans dødsbo. Det ble så kjøpt av Ørland kommune, som i 1947 solgte til Sør-Trøndelag fylkeskommune til bruk som landbruksskole. Dette ble ikke noe av, og Austrått gård ble i 1985 igjen solgt til Ørland kommune. Bygninger Lite er kjent om middelalderens bebyggelse på Austrått, med unntak av kirken, som ble oppført av stein ca. 1200, som et privatkapell (høgendeskirke). Den var utstyrt med et sterkt forsvarstårn. Hovedbygning og sidefløyer ble til gjennom flere århundrer. Helt frem til 1800-tallet eksisterte mange andre bygninger, som ladegården, smier, naust og stabbur. Kapellet ble mot slutten av middelalderen integrert i den nye hovedbygningen. Tårnet ble da stående i midten av anlegget. Omkring 1500 bygde man ut huset vestover. Kapellet ble horisontalt delt, slik at den store sal lå i andre etasje og kapellet i første. Det eksisterte også en steinbygning vest for slottet, hvor ble Jens Bjelke født i det som muligens var anleggets fruerstue. Her lot Ove Bjelke oppføre en havepyramide. Ove Bjelke gav anlegget det preget det har i dag og bygde svalganger med karyatider og søyler rundt borggården, samt en loggia på hovedbygningen, inngangsporten med våpenskjold og gravkapellet i øst. I vest fantes det en fløy i tre. Mot nord var det et utbygg som rommet godseierens og fogdens arbeidsværelser. I 1703 ble hovedbygningen skadet av lynnedslag. Den ble endret på 1700-tallet. Blant annet kom det knekkete mansardtaket og tårnhjelmen til. På 1800-tallet rev Heftye mye av bygningsmassen, og vinduene ble forstørret. Det 20. århundre var preget av restaurering etter den store brannen i 1916. I 1922 var hovedfløyens ytre brakt i stand, og i 1927 var sidefløyene under tak. Ove Bjelkes, hans tre hustruers og Søren Dass’ tresarkofager, som var fjernet i 1856, ble i 1928 ført tilbake til gravkapellet fra Ørland kirkegård. Anlegget ble ferdig restaurert og høytidelig overlevert til staten i 1961. Austrått har vært fredet siden 1923. Les mer i Store norske leksikon Ørland setegård herregård slekten Gyldenløve slekten Rømer slekten Bjelke norsk jordeiendomshistorie Eksterne lenker Austrått på Lokalhistoriewiki Austråttborgen – Nordenfjeldske kunstindustrimuseum Litteratur Andersen, Håkon A.: Austrått, rev. utg., 1996, isbn 82-90502-17-6, Finn boken  Andersen, Håkon A. og Terje T. V. Bratberg: Austrått – En norsk herregårds historie, 2011, isbn 978-82-99848-70-1. Coldevin, Axel: Norske storgårder, b. 2, 1950, 399-415 Ree, Lorentz Harboe & Fredrik B. Wallem: Østraat, 2. udg., 1916, Finn boken  Swensen, Wilhelm: Austråt : Ove Bjelkes slott, 1963, Finn boken  Valebrokk, Eva: Norske slott, herregårder og gods, 1997, 78-91, isbn 82-7694-125-7, Finn boken