delta
Store norske leksikon,Geografi,Naturgeografi
Et delta er en landform eller naturtype som finnes der en elv munner ut i en innsjø eller i havet (brakkvannsdelta). Deltaet er bygget opp av sedimenter som har blitt transportert av elven og som avsettes der hastigheten i vannet avtar eller stopper opp. Delta er dynamiske habitater, der særlig brakkvannsdelta kan være leveområder for mange arter.
Oppbygning Et delta vil over tid bygges opp til vannflatens nivå og den delen av deltaet som stikker opp over vannet ser ut som en lav, nesten flat elveslette. Fra luften ser et delta ofte ut som en trekant eller vifte der spissen peker oppover elven. Deltaoverflaten har ofte en rekke mindre elver som forgrener seg fra hovedelven. Dersom man graver et tverrsnitt gjennom deltaet vil man finne en karakteristisk oppbygning med skråstilte lag mellom horisontale topp- og bunnlag. De skråstilte lagene har brattere helning i ferskvannsdelta enn i marine delta. 1. Topplaget stikker opp over vannoverflaten (flomslette) og består av de største kornstørrelsene i deltaet. Hvilke kornstørrelser dette er henger sammen med elvens størrelse, vannhastighet, flomforhold og hvor langt materialet er fraktet (hydromorfologi). Det typiske er at topplaget består av grov sand og grus. Topplaget består av nesten-horisontale lag der kornstørrelsen kan variere over korte avstander. Dette skyldes varierende vannføring og skiftende elveløp. Sedimentene i topplaget avsettes gjerne ender flom, når det er stor kapasitet i elvevannet.2. Skrålaget befinner seg under topplaget og under vannoverflaten. Kornstørrelsen her er stort sett sand og grov silt. Helningen på skrålagene tilsvarer rasvinkelen til den aktuelle kornstørrelsen og tettheten til vannet (ferskvann eller saltvann). Sedimentene som avsettes i skrålaget transporteres med elven helt frem til fronten av deltaet og «dumpes» over kanten ned i vannet. Slik bygges skrålaget stadig lenger ut i vannet, elven får gradvis lenger transportvei.3. Bunnlaget er den underste delen av deltaet og består av de minste kornstørrelsene som silt og leire. Disse kornstørrelsene transporteres i suspensjon i elvevannet og kan ikke avsettes før vannet er stillestående. Bunnlaget avsettes derfor foran skrålaget, og kan strekke seg langt ut i sjøen eller havet. Etterhvert som deltaet bygger seg ut blir bunnlaget dekket av skrålaget og topplaget. Deltaer i Norge I Norge er dalene og fjordbunnene ofte for trange til at den klassiske deltaformen har kunnet utvikle seg. Deltaene avgrenses av dalsidene og antar uregelmessige former. Et stort ferskvannsdelta finnes ved Lillestrøm, der Glomma munner ut i nordre ende av Øyeren. Ved slutten av siste istid ble det lagt opp store grus- og sandavleiringer som deltaer der smeltevannselvene møtte fjordene (isranddelta) mange steder i landet, for eksempel på Gardermoen. Disse isranddeltaene ligger i dag på tørt land etter den postglasiale landhevningen.Mange tettsteder og infrastruktur er anlagt på deltaer, fordi det gjerne er flate områder og naturlige knutepunkter (elv-sjø). Nedbygging og vassdragsreguleringer har gjort at særlig aktive marine delta er en trua naturtype i Norge. Deltaer i verden Deltaer hører til de mest fruktbare og tettest befolkede områder på Jorden. Også i Norge ligger mange tettsteder langs kysten på øyrer. For eksempel bor halvparten av Egypts 82 millioner innbyggere på Nildeltaet. Av andre store og tettbefolkede deltaer kan nevnes Ganges' delta i Bangladesh, Nigerdeltaet i Nigeria, Eufrat/Tigris' delta i Irak, Indus-deltaet i Pakistan, Mekong-deltaet i Vietnam, Huang He og Chang Jiangs deltaer i Kina, Mississippi-deltaet i USA og Rhin-deltaet i Nederland. Deltaer er svært utsatt for flom, dels ved at elva går over sine bredder, dels ved at stormflo skyller inn over det flate land.Delta-avsetninger er gode magasiner for vann, olje og gass. Gardermoen-deltaet er for eksempel et av Norges største grunnvannsreservoarer i dag. Etymologi Betegnelsen delta ble tidligst benyttet av Herodot på 400-tallet fvt. som en betegnelse for det flate lavlandet ved utløpet av Nilen. Les mer i Store norske leksikon delta (gresk bokstav) habitat hydromorfologi Nildeltaet naturtyper Eksterne lenker Miljødirektoratet – Elvedeltadatabasen Artsdatabanken – Norsk rødliste for naturtyper