barnekrybbe
Store norske leksikon,Samfunn,Utdanning og forskning,Barnehage
Barnekrybbe er en eldre betegnelse på en daginstitusjon for barn under tre år. Barnekrybber eksisterte på 1800-tallet i flere europeiske og amerikanske land. I løpet av første halvdel av 1900-tallet ble de omorganisert til spedbarnsavdelinger og småbarnsavdelinger ved daghjem og barnehager.
Eldre tegninger viser at barna ble lagt i krybber, og det er der navnet barnekrybbe kommer fra.Den første barnekrybben ble innredet i Paris i 1844. Den første barnekrybben i Norge ble opprettet i Oslo i 1883. Barnekrybber i Norge Barnekrybbene hadde flere fellestrekk med barneasylene i andre europeiske land. De var heldagsinstitusjoner for de yngste barna, det vil si for spedbarn og barn under tre år. Barnekrybber var, i likhet med barneasyl, ment for den fattige befolkningen. De var tiltenkt mødre med aleneansvar, der lønnsarbeid var den siste utvei for å tjene til livets opphold for seg selv og barnet. Fabrikkarbeidet til mødrene var ofte for farlig til at de kunne ha spedbarnet eller de yngste barna med seg. Frelsesarmeen sto bak oppretting og drift av mange barnekrybber. I løpet av 1890-årene åpnet den i alt fem barnekrybber i hovedstaden. Også andre organisasjoner og enkeltpersoner drev barnekrybber. Etter århundreskiftet opprettet menigheter og indremisjonsforeninger barnekrybber i de større byene. De som arbeidet i barnekrybbene, var gjerne diakonisser eller menighetssøstre. I 1905 eksisterte det til sammen 16 barnekrybber i Norge med i alt 255 barn. Tallet fortsatte å stige, og i året 1923 fantes det 22 krybber som tok mot i alt 450 barn. Deretter gikk tallet på barnekrybber tilbake. I 1946 var det bare 14 krybber igjen, og tallet fortsatte å synke. Fra 1947 skulle barnekrybber offentlig godkjennes. Ved inngangen til 1950-årene var det bare sju barnekrybber igjen, og i løpet av 1950-årene forsvant de helt. Barnekrybbene ble enten nedlagt eller innlemmet i eksisterende småbarnsinstitusjoner, som daghjem eller barnehager. Barnekrybbene fungerte, i den perioden de eksisterte, som funksjonelle institusjoner for familier som var avhengige av mødrenes lønnsarbeid. Gryende velstand, som bedre økonomi og boligforhold for hele befolkningen, bidro til nedleggelser eller omorganiseringer. Les mer i Store norske leksikon barneasyl barnehage Litteratur Korsvold, T. (2005). For alle barn. Barnehagens framvekst i velferdsstaten. Oslo: Abstrakt Röthle, M. (2015). Barnehagene i Stavanger: fra veldedighet til velferdsgode. Årbok. Museum Stavanger. https://uis.brage.unit.no/uis-xmlui/bitstream/handle/11250/2461089/Roothle_Barnehagene.pdf?sequence=1&isAllowed=y  Wiesener, G. (1924). Norges barneforsorg. Kristiania.