Brassaï
Store norske leksikon,Kunst og estetikk,Fotografi,Internasjonale fotografer og fotokunstnere
Brassaï var en ungarsk-fransk fotograf, skulptør og forfatter, født i Brassó, Transilvania, som pseudonymet er avledet fra. Han er kjent for sine skildringer av det parisiske natteliv.
Han startet sin karriere som journalist men beveget seg mer og mer over til gatefotografering. Han søkte til hoteller, barer, nattklubber og bordeller i Paris for å dokumentere det hemmelige eller tabubelagte ved menneskenes liv. Han ble kjent da han publiserte fotoboken Paris de nuit i 1932, og teknikken hans førte til at skillet mellom gatebilder og det som ble sett på som god kunst ble visket ut. Brassaï bodde mesteparten av sitt liv i Frankrike og ble sett på som en kresen billedkunstner, men som utøvde stor innflytelse på sin samtid. Utdannelse og kunstnerskap Brassaï studerte maleri ved Det Ungarske Kunstakademiet i Budapest fra 1917 til 1919. Der ble han kjent med en rekke internasjonale og ungarske avantgarde kunstnere. Da det konservative partiet vant parlamentet i 1920, flyktet familien hans til Berlin. Her studerte han ved kunstakademiet fra 1921 til 1922 hvor han fokuserte på maleri, teater, musikk og poesi.I 1924 flyttet han til Paris og jobbet først og fremst som journalist for de ungarske avisene Keleti og Napkelet, samt flere tyske. Ved å lese bøker av den franske forfatteren Marcel Proust, lærte han seg fransk. I denne perioden ble han kjent med fotografen André Kertész som introduserte han for nettopp fotografi. Brassaï begynte selv å fotografere og ble medlem i bildebyrået Mauritius Verlag. Fra starten av 1930-tallet klarte han å livnære seg på å selge fotografier til franske blader slik som Paris Magazine, Pour lire à deux og Scandale. Gateprostituerte, kriminelle og tiggere var hovedmotivene i boken hans Paris de nuit som førte til anerkjennelse av han som fotograf og kunstner. Med sin neste bok Voluptés de Paris, vant han internasjonal berømmelse.Brassaï ble en del av det berømte kunstnermiljøet i 30-tallets Paris og ble venner med kjente kunstnere som Pablo Picasso, Jean Genet, Alberto Giacometti, og surrealistene som Man Ray, Salvador Dalí og André Breton. Blant vennene ble han kalt l’oeil de Paris, øyet til Paris.I siste halvdel av sitt kunstnerskap konsentrerte Brassaï seg om skriving, tegning og gatebilder. Hans gode venn Picasso mente han kastet bort sitt tegne- og maletalent på fotografering. Brassaï ga ut en rekke bøker, både fotobøker og litteratur. Den siste boken han ga ut før han døde var en hyllest til Proust og hans bruk av fotografi som bakgrunn for sine tekster. Brassaï døde i sitt hjem i Sør-Frankrike og ble gravlagt på den kjente kirkegården Montparnasse i Paris. Han etterlot seg mer enn 35.000 fotografier. Bøker Brassaï (1932). Paris By Night. Belfast, Bulfinch Press. Brassaï (1935). Voluptés de Paris. Paris, Paris-Publications. Brassaï (1949). Histoire de Marie. Paris, Les éditions du point du jour. Brassaï (1976). The Secret Paris of the 30's. New York, Pantheon Books. Brassaï (1961). Graffiti. Paris, Flammarion. Brassaï (1964). Conversation with Picasso. Chicago, University of Chicago Press. Brassaï (1984). Marcel Proust sous l’Emprise de la Photographie. Paris, Éditions Gallimard. Les mer i Store norske leksikon fotografi fotokunst surrealisme