bladnerver
Store norske leksikon,Biologi,Vitenskapsgrener i biologien,Botanikk,Planteanatomi,Plantenes form,Blad
Bladnerver er bladers ledningsstrenger, det vil si strengformet cellevev som transporterer vann og næring gjennom blader. Bladnerver henger sammen med ledningsstrengene i stengelen. De ligger inne i mesofyll, vevet i bladet som er spesialisert for fotosyntese.
De minste nervene tar opp det meste av sukkeret (sukrosen) som dannes under fotosyntesen i mesofyll. Det er ikke bare de minste nervene som tar opp sukker, men jo større nervene er, desto mindre sukker tar de opp. Sukkeret transporteres gjennom nervene og videre dit det trengs i planten. Bladnervene forsyner også bladet med vann og mineralnæring. Fordeling i bladet Bladnervenes fordeling i bladet kalles nervatur. Hos de fleste tofrøbladete planter består bladnervene av en eller flere tykkere hovednerver som forgrener seg i stadig tynnere nerver. Hovednervene er godt synlige, og danner ribber på undersiden av bladet. Fjærnervete og håndnervete blader har denne formen for nervatur. Hos de fleste enfrøbladete planter ligger flere tykkere nerver side om side, enten parallelt eller i buer, med mindre nerver på tvers mellom disse. Blad med denne formen for nervatur kalles linje- eller likenervete og buenervete.Vedvevet, som transporterer vann og mineralnæring, ligger oftest øverst i nervene, mens silvevet, som transporterer næringsstoffer laget i fotosyntesen, ligger under vedvevet. Utvikling Hos blomsterplanter utvikler hovednervene seg fra grunnen av bladet og ut mot enden, mens de mindre nervene vanligvis begynner å utvikle seg i enden av bladet og deretter dannes innover mot grunnen. Hos enfrøbladete planter vokser den første hovednerven ikke bare ut mot enden av bladet, men også innover, ettersom den i begynnelsen ikke er forbundet med bladsporene. Hos tofrøbladete planter kan hovednervene ha litt sekundær tykkelsesvekst. Vev rundt bladnerver Fortykkelsen rundt hovednervene består av parenkym. Hos flere blomsterplanter kan den også inneholde kollenkym og sklerenkym, styrkevev som støtter opp bladet. Nervene i bladene hos enfrøbladete planter kan ligge inntil fibre.Mindre nerver er omgitt av en slire av ett eller flere tette lag med celler. Denne sliren hindrer at luft kommer inn i ledningsvevet (det er ellers mye luftrom mellom cellene inne i blader ettersom bladet trenger luft for å drive fotosyntese). Slirecellene inneholder Casparys bånd på samme måte som cellene i det innerste laget i primærbarken til røtter, endodermis. Dette er et bånd av vannavstøtende stoffer som sørger for at stoffer ikke kan passere mellom cellene.Hos de fleste C4-planter foregår Calvinsyklusen, en del av fotosyntesen, i slirecellene. Slirecellene hos slike C4-planter har store kloroplaster og er omgitt av mesofyllceller som danner enda en slire rundt slirecellene. Dette kalles Krans-anatomi. Mesofyllcellene transporterer anionet av enten eplesyre eller aspartat inn i slirecellene, der karbondioksid spaltes av disse anionene. Karbondioksidet går så inn i Calvinsyklusen. Les mer i Store norske leksikon nerve – planter ledningsstrenger ledningsvev silvev vedvev bladspor fotosyntese