bergarter
Store norske leksikon,Realfag,Geologi,Bergarter
Bergarter er de faste materialene som jordskorpen er bygd opp av. Enkeltbestanddelene av bergartene er oftest krystalliserte mineraler, men glass og organisk materiale forekommer også. I geologisk betydning er leire, sand og grus også bergarter, selv om de helst betegnes jordarter. Petrografi er vitenskapen om beskrivelsen av bergartene, mens petrologi er vitenskapen om hvordan de dannes.
Typer Etter sin opprinnelse deles bergartene inn i forskjellige typer. Magmatiske bergarter, også kalt eruptive bergarter, størkningsbergarter eller smeltebergarter, er størknet av en smeltemasse. Er de dannet dypt under Jordens overflate, blir de grovkrystallinske og kalles dypbergarter. Er de størknet på sprekker eller spalter nærmere overflaten, blir de mer finkornete og kalles gangbergarter. Dersom de har flytt ut på overflaten og størknet der, kalles de lava- eller dagbergarter.Blant kjente magmatiske bergarter kan nevnes granitt, gabbro og syenitt. Sedimentære bergarter (avsetningsbergarter) er dannet ved herding (diagenese) av sedimenter. Sedimentene dannes ved forvitring, nedbrytning og avsetning på Jordens overflate eller ved kjemiske prosesser og organisk virksomhet.De sedimentære bergartene som består av avsatte partikler, kalles detritale eller klastiske. Klastiske sedimenter deles etter kornstørrelsen inn i leire, sand og grus. Når de herdes til faste bergarter, blir de til slamstein, leirstein eller skifer, sandstein og konglomerat. De fleste klastiske sedimenter er avsatt i vann, men noen er avsatt av vind (eoliske sedimenter; løss), og noen av is (morener; tillitt).Kjemiske sedimenter dannes ved inndamping og utkrystallisering fra vann, særlig havvann, og omfatter blant annet gips- og saltavsetninger (evaporitter). De organiske (biogene) sedimentene er dannet ved organismers virksomhet og har gitt opphav til blant annet de fleste karbonat- (kalkstein) og fosfatbergarter (apatitt). Metamorfe bergarter er dannet ved omvandling av andre bergarter, ved et annet trykk og annen temperatur (oftest høyere) enn opprinnelig. Metamorfosen kan bestå i omkrystallisering uten endring av den kjemiske sammensetningen, som når kalkstein går over til marmor, eller ved endringer i den kjemiske sammensetningen, enten ved at stoffer fjernes eller ved at de tilføres (metasomatose).Blir omvandlingen så sterk at bergartenes karakter utviskes, får man migmatitter, blandingsbergarter. Noen viktige typer Navn Kategori (etter dannelse) Hovedmineraler Egenskaper Anvendelse     Granitt Magmatisk  Feltspat, kvarts, biotitt  Hard, slitesterk Bygnings- og prydstein   Syenitt Magmatisk Feltspat, biotitt Hard, slitesterk Bygnings- og prydstein   Gabbro Magmatisk Feltspat, mørke mineraler Hard, seig  Pukk, veidekke    Basalt Magmatisk Feltspat, pyroksen  Hard, seig Pukk, veidekke   Leirstein Sedimentær  Illitt, kloritt  Myk, kan svelle i vann Råstoff for sement    Sandstein Sedimentær Kvarts Porøs Bygningsstein   Konglomerat Sedimentær ¹ Variable Prydstein, bygningsstein   Kalkstein Sedimentær  Kalsitt (kalkspat) Hard, finkornet Bygningsstein, råstoff for sement m.m.   Leirskifer Metamorf Kvarts, glimmer  Skifrig  Taktekking, heller   Kvartsitt Metamorf Kvarts Meget hard Silisiumråstoff, veidekke   Marmor Metamorf Kalsitt (kalkspat) Tydelig krystallin, gjennomskinnelig Bygnings- og prydstein, filler    Kleberstein Metamorf  Talk, kloritt, magnesitt  Myk, massiv Pryd- og bygningstein   Gneis Metamorf Kvarts, feltspat, glimmer Massiv til skifrig Bygningsstein, pukk   Amfibolitt Metamorf  Plagioklas, hornblende  Massiv til skifrig Fyllmasse, pukk     ¹Sammensatt av boller av én eller flere bergartstyper. Les mer i Store norske leksikon magmatiske bergarter sediment metamorfose mineraler