Batumi
Store norske leksikon,Geografi,Verdens geografi,Asia,Georgias geografi
Batumi er Georgias nest største by og hovedstad i den autonome republikken Adsjaria. Byen har 169 100 innbyggere (2020).
Byen ligger vakkert til ved Svartehavet helt sørvest i Georgia. Rett sør for havneområdet stikker den nyoppussede gamlebyen ut i havet, innrammet av en lang rullesteinstrand og en aktiv strandpromenade. Samtidig som Batumi er en av Svartehavskystens ledende turistbyer, er det fuktige subtropiske klimaet kjennetegnet av mye nedbør. Den gjennomsnittlige årlige nedbørmengden er 2 435 millimeter, som er litt mer enn i Bergen. Befolkning Ved den russiske folketellingen i 1897 hadde Batumi en svært multietnisk sammensetning. Armenere utgjorde 24 prosent av byens befolkning, russere 22 prosent, georgiere 18 prosent, grekere 10 prosent, tyrkere 6 prosent og jøder 4 prosent. Ved folketellingen i 2014 var 93 prosent av innbyggerne etniske georgiere, 3 prosent armenere og 2 prosent russere. Under den osmanske tiden ble en stor del av innbyggerne muslimer, men i dag er de fleste georgisk-ortodokse. En moské og en synagoge er i drift samt en armensk, katolsk og protestantisk kirke. Georgisk er det dominerende språket. Næringsliv Havneområdet med olje- og containerterminalen samt flere skipsverft har lenge spilt en stor økonomisk rolle i Batumi. Lett- og matvareindustri er viktig. De senere år har byggebransjen hånd i hånd med reiselivsbransjen opplevd en sterk vekst. En rekke internasjonale hotellkjeder har etablert seg med skyskraperhotell i byen. Offentlige institusjoner og kultur Den autonome republikken Adsjarias parlament og regjering holder til i Batumi. I 2007 ble den georgiske forfatningsdomstolen flyttet fra Tbilisi til Batumi som et ledd i regionsutbygging. Det fins fem universitet og høyskoler i byen, et statlig dramateater og et dukketeater. Byen har en rekke museer, inklusive et Nobelmuseum viet teknologi og de svenske Nobelbrødrenes oljeterminal og andre aktiviteter i byen før den første verdenskrig. Den botaniske hagen i utkanten av byen er et populært reisemål. Samferdsel En ny transkaukasisk jernbanelinje fra Baku til Batumi ble åpnet i 1883. Sammen med en rørledning som ble bygd langs jernbanetraseen noen år senere, førte dette til en rivende økonomisk utvikling for Batumi som havneby. Den 885 kilometer lange rørledningen var da den ble åpnet i 1907 verdens lengste, og førte parafin fra Det kaspiske hav til Batumi. I 1930 begynte en ny oljerørledning å pumpe råolje fra Baku til nye oljeraffinerier i Batumi. Batumi har i dag Georgias nest største containerhavn. Det er ferjeforbindelse til Tjernomorsk i Ukraina og Burgas i Bulgaria samt togforbindelse til Tbilisi og Jerevan. Lufthavnen i Batumi er landets tredje største. Europavei 70 fra Poti i nord til spanske La Coruña i vest går gjennom Batumi på veien vestover til Samsun i Tyrkia. Europavei 692 forbinder Batumi med byen Samtredia lenger nordøst i Georgia. Fra Batumi er det via den georgisk-tyrkiske grensen 18 kilometer lenger sør flere minibuss- og bussforbindelser til byer i Tyrkia. Historie Batumi skal ha blitt grunnlagt som en gresk koloni, av Aristoteles omtalt som Bathys Limen, som betyr den dype havna. Trolig har det greske ordet for dyp; bathys, gitt navnet til byen, selv om andre hevder at navnet stammer fra det svanske ordet for stein; bat. I flere århundrer var Batumi et mindre tettsted som var styrt av georgiere før Det osmanske riket fikk kontroll over stedet på 1600-tallet. Etter den russisk-tyrkiske krigen kom Batumi i 1878 under russisk kontroll. Batumi fikk bystatus i 1888 og begynte å vokse kraftig. Under den første verdenskrig ble byen okkupert både av tyrkerne og britene, men ble i 1920 en del av Georgia før Sovjetunionen inntok Georgia året etter. Etter Sovjetunionens oppløsning i 1991 utviklet Batumi og regionen rundt seg ganske uavhengig av resten av Georgia fram til roserevolusjonen i 2004. De georgiske sentralmyndighetene har siden investert massivt i byens utvikling for å gjøre den til en av Svartehavskystens ledende reiselivsdestinasjoner. Les mer i Store norske leksikon Adsjaria Georgia Georgias historie