amasonmaur
Store norske leksikon,Biologi,Dyreriket,Leddyr,Insekter,Vepser,Stilkvepser,Broddvepser,Vespoidea,Maur,Bitemaur,Formicini,Amasonemaur
Amasonemaur er en art av årevinger i underfamilien Formicinae. De er utbredt over store deler av Europa nord til Sør-Sverige. I Norge er den kun funnet på Skåtøy i Vestfold og Telemark.
Arten er angitt som sterkt truet (EN) i Artsdatabankens rødliste . Beskrivelse Arbeiderne er mellom 7–9 millimeter lange. De har rødbrun til brun kropp med lange gylne hår. Dronningene i Norge har vinger og bred mellomkropp. Hannen er 6–7 millimeter lang og svart. Amasonemaur har spisse, lange kjever som er formet som en sigd (mandibler). Mandiblene egner seg kun som våpen, og på grunn av dette klarer ikke amasonemaur å hente mat eller å stelle larvene sine. Levevis Siden amasonemaur ikke klarer å hente mat, eller stelle larvene sine er de avhengige av å holde slaver. Slavejakten foregår på varme sommerdager. I små tropper angripes sauemaureller rød sauemaur som drepes ved hodebitt, mens puppene røves. Tuene plasseres under flate steiner på solfylte steder og består av omtrent 2000 amasonemaur omgitt av rundt 10 000 slavemaur. Nye tuer grunnlegges ved at en amasonemaur-dronning invaderer en tue av sauemaur og dreper dronningen, alle arbeiderne i tuen blir da slaver. Les mer i Store norske leksikon parasittisme maur sauemaur myrmekofiler insekter årevinger Eksterne lenker Artsdatabanken: Amasonemaur