bob
        
         (frisyre)
Store norske leksikon,Kunst og estetikk,Søm, klær og mote,Styling,Hår
En bob er en halvkort frisyre, vanligvis klippet i en rett linje langs kjevebenet. På fagspråket innenfor frisørfaget kalles frisyren hel form og regnes for en av de vanskeligste frisyrene å klippe fordi den krever stor presisjon. På norsk slang er «bolleklippen» også en form for hjemmeklippet bob.
Popularitet I moderne tid er det ofte den britiske frisøren Vidal Sassoon som får æren for klippen på 1960-tallet, skjønt den har eksistert i lang tid før dette. Frisyren har vært populær i flere epoker i historien, både 1920-tallet, 1960-tallet, 1980-tallet og 2000-tallet. Felles for alle periodene er at disse tiårene har fremelsket den androgyne stilen, gjerne med sporty, uavhengige kvinnefigurer i fokus. Bob-frisyren er et praktisk valg som er lett å vedlikeholde og style. Historie Både kvinner og menn har hatt bob-liknenede frisyrer opp i gjennom historien, uten at man har benyttet dette begrepet. I rekonstruksjoner av Cleopatras frisyrer, er hun ofte avbildet med både kortere og lengre bob-er, der man må regne med at noen av disse har vært parykker eller hodeplagg. I historien om bob-frisyren trekkes gjerne den franske skuespilleren Polaire, døpt Émilie Marie Bouchaud, frem. Hun vekket oppsikt på 1890-tallets vaudeville-scene på grunn av sin 36 centimeter korsetterte midje, nesepiercing og fyldige, krøllete bob. Den dramatiske frisyren gikk i mot datidens kjønnsnormer, og hun ble betegnet som «den styggeste kvinnen i verden» av teatermanageren Willie Hammerstein (sønn av Oscar Hammerstein) etter en opptreden i New York i 1910, i følge The Encyclopedia of Vaudeville. Ikke lenge etter ble bob-en mer alminneliggjort og et symbol på den moderne kvinnen. I 1915 klippet skuespiller og selskapsdanser Irene Castle håret kort i forkant av en operasjon, men ble siden oppfordret av en venninne til å vise seg offentlig med frisyren. Dette ble opphavet til frisyren Castle bob. Gjennom første verdenskrig ble frisyren verdsatt for sin praktikalitet for kvinner i sanitetsforeninger og Røde Kors, og et symbol for suffragettene. Fordi damefrisører ikke var vant til å klippe korte frisyrer, begynte kvinnene å klippe seg hos barberere. I 1923 ble en kortere versjon av bob-en lagt i bølger, og V-klippet i nakken. Frisyren fikk navnet Shingle bob. Festjentene på 1920-tallet, såkalte flapper girls, gjorde de blanke, rette bob-ene fasjonable. På 1930-tallet dukket mer feminine versjoner av bob-en opp, som popularisert av entertainere som Marlene Dietrich, Greta Garbo, Bette Davis, Joan Crawford og Ginger Rogers. På 1950-tallet ble bob-er med en utover-vipp på enden skapt for den «moderne husmoren». På 1960-tallet tok kortere klipper, som pixie-klippen til Audrey Hepburn i Breakfast at Tiffany's (1961), over deler av markedet. Vidal Sassoons bob for Mary Quant ble ikonisk ut over 1960-tallet. Stilen var en fempunkts-bob, som var kort, angulær og lettstelt. Pasje-klippen, som er en rundklippet bob med lang lugg, ble frontet av band som The Beatles. På 1970-tallet ble bob-ene mykere og mer naturlige, ofte fjærklippede. Eksempel på stilen er blant annet Joanna Lumley i The New Avengers (1976–1977). Debbie Harrys rocka bob i new wave-bandet Blondie (fra 1974) var en anti-mote variant av tidligere versjoner. På 1980-tallet var det bob med rettetang og pannelugg som gjaldt. Post-punk-frisyrer med røtter i bob-en tilførte spisse ender og fargeeffekter. Daryl Hannahs frisyre i Blade Runner (1982) og musikerne Siouxie Soux, Hazel O'Connor og Toya Wilcox hadde alle sine versjoner av stilen. Ut over 1990-tallet ble bob-en allemannseie, fra Whitney Houstons bølgede variant til grunge-loooken til Courtney Love. På 2000-tallet er Victoria Beckham et eksempel på en som har glamourisert bob-en. Yngre ikoner som Maisie Williams fra Game of Thrones og artistene Katy Perry og Rihanna er andre tilhengere av ulike varianter av stilen. Les mer i Store norske leksikon frisyre frisør hår Vidal Sassoon