kålslekten
Store norske leksikon,Biologi,Planteriket,Dekkfrøete planter,Tofrøbladete planter,Korsblomstordenen,Korsblomstfamilien,Kålslekta
Kålslekta i korsblomstfamilien har ca. 40 arter i Europa og Asia. De er urter med ofte gråblå, tjukke, voksede blad og gule blomster i klaser. Skulpen er lang og rund, med mange runde frø. Det er ingen naturlig viltvoksende arter av kålslekta i Norge, men åkerkål er et vanlig ugras i lavlandet.
Kulturplanter Til kålslekten hører mange viktige kulturplanter: blomkål, brokkoli, grønnkål, hodekål, hvitkål, kinakål, knutekål, kålrot, nepe, pak choy, raps, romanesco, rosenkål, rybs, rødkål, savoykål, sennepskål, spisskål, svartsennep og turnips. De dyrkes til mat, til dyrefôr og til produksjon av matolje og biodiesel. Foredling gjennom allopolyploidi I 1935 publiserte den koreansk-japanske botanikeren Woo Jang-choon (Nagaharu U på japansk) at han hadde reprodusert krysningene som ledet fram til kålrot, sareptasennep og etiopisk kål. Han foreslo at kålrota hadde oppstått som en allopolyploid fra kål og nepe, at sareptasennep hadde oppstått som en allopolyploid fra nepe og svartsennep, og at etiopisk kål hadde oppstått som en allopolyploid fra kål og svartsennep. Læren kalles Us triangel, og er et godt eksempel på viktigheten av polyploidi i evolusjon og avl i planteriket. Les mer i Store norske leksikon kål nepe raps