begerlav
Store norske leksikon,Biologi,Soppriket,Sekksporesopper,Ekte sekksporesopper,Kantlaver,Kantlavordenen,Cladoniaceae,Begerlavslekta
Begerlav er en lavslekt. Slekten omfatter 90 arter i Norge og er vidt utbredt i hele landet. Slekten er fordelt på to grupper med ulik bygning: reinlavene og de egentlige begerlavene.
Beskrivelse Kroppen er todelt, med en horisontal og en vertikal del. Den horisontale delen er skjellformet hos de egentlige begerlavene og skorpeformet hos reinlavene. Fra denne vokser opp en buskformet del som kalles podetium. Basalskjellene er skjellformet, hos noen arter dominerende. Podetiene er barkkledde, ugrenede til moderat grenede. Ofte sylformede eller begerformede. Basalskjellene er skorpeformet og raskt forsvinnende. Podetiene er barkløse og sterkt forgrenedeI grenspissene eller langs begerkantene finnes ofte intenst røde eller brune formeringsorganer, apothecier, med soppsporer. Utbredelse Begerlav er en artsrik slekt med 90 arter i Norge. Slekten utgjør en meget vesentlig del av lavvegetasjonen i våre barskoger og fjellstrøk. De vokser mest på bar jord, berg og på gamle stubber. Systematikk Selv om laven består av organismer fra ulike riker så systematiseres den ut fra soppdelen.   Nivå Norsk navn Vitenskapelig navn     Rike Sopp Fungi   Rekke Sekksporesopper Ascomycota   Klasse Kulesekksopper Eurotiomycetes   Orden  Lecanorales   Familie Begerlavfamilien Verrucariaceae   Slekt Begerlavslekten Nomandia Les mer i Store norske leksikon lav