norske storbranner
Store norske leksikon,Samfunn,Forsvar og sikkerhet,Samfunnssikkerhet og beredskap,Brann og brannvern
Med sin tette bebyggelse er byer spesielt utsatt for storbranner. Norske byer har i tidligere tider vært særlig brannutsatt, da husene har vært oppført mest i tre, og da gjerne beskyttet mot råte med tjære og med tak av never, begge deler svært brennbart. Mange forsøk opp gjennom århundrene på å påby hus oppsatt i mer brannsikre og kostbare materialer som stein og tegl har strandet av økonomiske grunner.
I gammel, tett og lav bebyggelse i Norge eksisterer fortsatt faren for bybrann. Noen lokale eksempler  Oslo brant flere ganger i middelalderen. Under svenskenes angrep i 1567 under Den nordiske sjuårskrig ble byen satt i brann. Frederik 2 befalte etter dette at byen skulle flyttes inn under Akershus festnings' murer med bedre hus og bredere gater. Lite skjedde da pengene ikke strakk ikke.Etter den tre dager lange brannen i 1624, under Christian 4, ble det satt makt bak befalingen og Christiania vokste frem med mange murhus. Men også denne gangen måtte man la murtvangen falle, året etter at gjenreisingen tok til. Særlig i de mer fattigslige forstedene ble husene stadig satt opp i tre. Og byen ble fortsatt hyppig skadet av branner, helt til murtvangen ble effektiv. Trondheim ble rammet av en rekke voldsomme branner. Helligtrekongersaften 1651 ble 90 prosent av byen lagt i aske. Størsteparten av byens hus var trebygninger med nevertak, «et eventyr for ildebrannen» skriver en av byens borgere.Da Trondheim i 1681 igjen ble lagt i aske – selv bryggene og Vår Frue kirke gikk tapt – grep Christian 5 inn og lot general Johan Caspar de Cicignon utarbeide en dristig og fremsynt plan for byens gjenreising. Man hadde erfart at selv 25 alen brede gater ikke hindret brannspredning. Cicignon lot dermed byen dele i fire av to meget brede gater, hver på 60 sjællandske alens bredde (cirka 38 m). De to gatene (Munkegata og Kongens gate) dannet et skjevt kors, og stod sin prøve ved store branner på 1800-tallet. Bryggene ble skilt fra byen med en tilsvarende gate, Fjordgaten. Les mer om bybranner i Trondheim Første pinsedag 1822 inntraff en av de største norske ulykker i fredstid, da Grue kirke brant under gudstjenesten og 117 mennesker mistet livet.En mainatt i 1864 tok det fyr i Risør by, og noen timer senere sto bare kirken og noen få andre bygninger tilbake. Takket være byens store rikdom på den tid ble den raskt gjenreist i den form vi kan se den i dag.Den enorme brannen i Ålesund 23. januar 1904 førte til en endelig beslutning om murtvang. Om lag 800 bygg gikk tapt, og de samlede skadene ble taksert til bortimot 9,5 millioner kroner i tidens penger, et svimlende beløp. Etter Ålesundbrannen ble det omsider politisk vilje til å sette makt bak nødvendige byggtekniske krav. Regner en fra Gulatingslova, tok det det norske samfunnet ca. 700 år å fatte beslutningen om murtvang.I perioden frem til 1940 var det kun én stor brann, i Bergen, 15. januar 1916, da 380 bygninger gikk tapt.I 1959 omkom 25 mennesker da Stalheim Turisthotell i Hordaland brant. Tromsø sentrum ble herjet av en omfattende brann i 1969. I 1979 omkom 14 eldre ved en brann i et sykehjem i Sandnessjøen. I brannen i Hotel Caledonien i Kristiansand i 1986 omkom 14 mennesker. Noen store branner under andre verdenskrig Med andre verdenskrig og den tyske blitzkrigen i Polen spredte redselen seg for luftangrep og brannbomber. Norge ble rammet av en lang rekke storbranner i forbindelse med tyskernes invasjon i 1940. 11. april ble Elverum angrepet av tyske fly i over to timer. Det ble kastet brann- og sprengbomber, som for det meste rammet forretningsstrøket på østsiden av Glomma. Den sentrale bebyggelsen brant, og 41 mennesker omkom. Senere samme dag ble tettstedet Nybergsund angrepet på samme vis.  Haugsbygd på Ringerike ble stygt herjet av brann under det tyske gjennombruddet der 15. april, blant annet brant 44 gårdsbruk og Klekken hotell.  Molde og Kristiansund ble også bombet og brent i april.  Åndalsnes ble bombet og brent i forbindelse med tilbaketrekkingen av allierte tropper omkring 1. mai 1940.  Steinkjer, Namsos og Bodø led samme skjebne senere på våren.  I krigens siste fase, høsten 1944, rømte tyske styrker Finnmark og den nordlige delen av Troms og la landet øde etter seg ved «den brente jords taktikk». Liste med et utvalg store branner Listen er oppdatert fram til 2011. Branner under andre verdenskrig er ikke tatt med i oversikten.   Dato Brann Omkomne     1137 Hele Oslo     1223 Hele Oslo    1352 Nesten hele Oslo    1413 Kongsgården i Bergen, 7 kirker og nesten hele byen    1432  Nidarosdomen og hele Trondheim     1531 Nesten hele Trondheim med 3 kirker og gråbrødreklosteret    1536 Hele Tønsberg     1567 Borgerne i Oslo brente byen under Sjuårskrigen     1582 Ca. 2500 hus og boder i Bergen    1586 3/4 av Skien, byens første kjente bybrann    1623 Størstedelen av Bergen    1624 Hele det gamle Oslo, byen ble deretter flyttet    1651 Nesten hele Trondheim    1653 Størstedelen av Fredrikstad     1667 Hele Halden     1671 ca. 100 hus, samt kirke, skole og rådhus i Skien    1676 Nesten hele Halden    1681 Hele Trondheim    1684 149 hus i Stavanger    1686 1/3 av Oslo    1702 Nesten hele Bergen    1703 225 hus i Halden    1708 459 gårder i Trondheim    1708 39 gårder og 60 sjø- og pakkhus i Oslo    1716 Borgerne brente Halden for å drive svenskene ut, 330 hus ødelagt    1716 2/3 av Holmestrand     1717 100 gårder og mange sjøboder i Trondheim    1732 25-30 hus i Skien    1734 En stor del av Kristiansand     1756 2/3 av Bergen    1759 223 bygninger på Nordsiden i Halden    1761  Brevik totalt ødelagt    1764 Nesten hele østre Fredrikstad    1777 172 bygninger i Skien    1785 Tollboden, alle brygger og sjøboder i Oslo    1788 Storbrann i Trondheim    1819 Storbrann på bordtomtene i Oslo    1822 Grue kirke 117   1826 387 hus i Halden    1830 112 bygninger i Bergen    1837 2/3 av Fredrikstad    1841 314 bygninger og 39 sjøboder i Trondheim, 3000 ble husville    1842 1/5 av Trondheim, 3000 ble husville    1843 92 hus og de fleste sjøboder i Egersund     1854 178 bygninger i Skien     1855 120 hus i Bergen    1858 40 gårder i Oslo    1859 Apoteket Hjorten i Oslo 17   1860 250 bygninger i Stavanger, 2000 ble husville    1861 247 hus i Risør     1863 1/3 av Arendal     1866 358 hus i Drammen, 5000 husville    1868 94 hus i Arendal    1870 206 hus i Drammen    1872 4/5 av Namsos totalskadd    1877 Levanger nesten totalskadd    1881 1/2 av bydelen Fjerdingen i Gamle Tønsberg    1884 Storbrann i Larvik     1886 200 hus i Kragerø    1886 241 bygninger i Skien    1890 2/3 av Hammerfest    1892 Ca. 350 hus i Kristiansand    1897 Nesten hele Levanger    1897 Nesten hele Namsos    1901 Størstedelen av Farsund    1902 250 hus i Larvik    1903 Kongens gate 20 i Oslo 10   1904 800 hus i Ålesund, 12 000 ble husville    1916 Hele sentrum i Bergen    1916 100 hus i Molde    1923 250 hus på Hemnesberget    1938 Atelierbrann i Oslo (Hegdehaugsveien) 29   1958 Skipet Erling Jarl i Bodø 14   1959 Stalheim Turisthotell, Hordaland 25   1962 Hotellbrann i Bergen 6   1969 24-25 bygninger i Tromsø sentrum    1971 Påsatt brann i leiegård på Grünerløkka, Oslo 6   1976 Jotun Fabrikker i Sandefjord, skade ca. 170 millioner kroner 6   1978 Brann i utstyrsskaftet på Statfjord A-plattformen 5   1977 Spinneriet og et celluloselager ved Borregaard, Sarpsborg, skade ca. 90 millioner kroner    1979 Alstadhaug sykehjem, Sandnessjøen 14   1979 Gullhella sykehjem, Asker 5   1983 Larvik sykehjem 5   1983 Deler av Erkebispegården i Trondheim    1986 Hotel Caledonien i Kristiansand 14   1988 Flere hus i Kongsberg brant ned ved to påsatte branner    1988 Vinylklorid-fabrikken Hydro Rafnes, skade 475 millioner kroner    1989 Sagbruk i Åmli, skade 145 millioner kroner    1990 Boligblokk i Moss, skade ca. 85 millioner kroner    1991 Storbrann i Kabelvåg, 13 bygninger ødelagt    1992  Fantoft stavkirke, Bergen, totalskadet    1992 Harstad sentrum, 5 bygårder ødelagt, skade ca. 50 millioner kroner    1992  Holmenkollen kapell, Oslo, totalskadet    1993 Drammen teater brant ned til grunnen, skade ca. 77 millioner kroner    1995 Verneverdige Salhus væveri i Bergen brant ned til grunnen    1996 Storbrann i den verneverdige Stensbakgården, Youngstorget i Oslo, skade ca. 68 millioner kroner    1996 Drammens Is' lokaler brant etter bombeattentat mot Bandidos' lokaler i Drammen, skade ca. 225 millioner kroner 1   1997 Halvparten av Høyenhall skole, Oslo, totalskadet i en påsatt brann, skade ca. 50 millioner kroner    2000 Hovseterhjemmet i Oslo 2   2001 Lagerbrann i Ullensaker, skader for ca. 100 millioner kroner    2001 Bergseng bo- og rehabiliteringssenter, Harstad 3   2001 Bygård i Fredensborgveien , Oslo, skader for ca. 56 millioner kroner    2001 Industribrann i Seljord, skader for ca. 140 millioner kroner    2002 Kvartalsbrann i Midtbyen, Trondheim, skader for drøyt 240 millioner kroner    2003 Bygård i Oslo, skader for ca. 60 millioner kroner    2005 Gruvebrann i Svea, Svalbard, skader for mer enn 50 millioner kroner    2005 Fiskeforedling, Kabelvåg, skader for drøyt 70 millioner kroner    2008 Drammen, stor ombygget enebolig med mange leiligheter 7   2008 Oslo, gammel bygård 6   2011 Hallingskeid stasjon, totalt materielt verditap ca. 200 millioner kroner; dobbelt togsett, snøoverbygg, infrastruktur. Les mer i Store norske leksikon brann