Adresseavisen
Store norske leksikon,Samfunn,Medier,Aviser,Norske aviser,Aviser i Trøndelag
Adresseavisen er en regionavis som utkommer i Trondheim. Avisen ble grunnlagt i 1767 og eies av Polaris Media. Adressavisen dekker området mellom Saltfjellet og Dovre
Avisen fikk sitt nåværende navn i 1927. Adresseavisen, også kalt Adressa, er Norges eldste avis som fortsatt utkommer og den nest største avisen utenfor Oslo. Historie Da Hans Majestet kong Christian 7. våren 1767 ga justisråd Martinus Nissen bevilling til å utgi den publikasjonen vi i dag kaller Adresseavisen, overprøvde han stiftsbefalingsmann Diderich Otto von Grambow i Trondhjem. Stiftsbefalingsmannen, og flere med ham, mente at folk nok fikk nyss om det meste som skjedde i byen før noen kunne rekke å trykke det. Avisens navn ved grunnleggelsen var «Kongelig allene privilegerede Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger». Privilegiet gjaldt hele det nordenfjelske Norge.Den første redaktøren (1767–1795) var justisråd Martinus Nissen. Hans etterfølger, Matthias Conrad Peterson, var meget radikal i sin journalistikk, mens de følgende redaktørene var mer nøkterne og inntok stort sett en konservativ linje, en linje avisen senere har fulgt; den karakteriseres som uavhengig konservativ. Adresseavisen er ikke lenger partipolitisk alliert.Siste halvdel av 1920-årene var avisen nær konkurs, men sjefredaktør Harald Torp førte avisen ut av krisen. Torp var sjefredaktør i perioden 1927–1969 bortsett fra under okkupasjonen. Høsten 1941 ble sjefredaktør Harald Torp og redaktør Sverre J. Herstad kastet av nazimyndighetene. Han som overtok og satt fram til frigjøringen, Jacob Skylstad, kom fra avisen Nasjonalbladet som var en Bondeparti-avis som ble slått sammen med Adresseavisen i 1942. På lederplass torsdag 13. august 1942 satte Skylstad en egen standard, selv i nazipressen, ved å betegne kong Haakon som «landstrykeren Carl Fredriksen».Svaret på hvorfor Adresseavisen står så sterkt i dag, beror på hvem man spør. Adresseavisen var blant dem som tjente godt på navnestriden i Trondheim rundt 1930, da den konkurrerende avisen Nidaros gikk inn for at byen også skulle hete Nidaros. Adresseavisen hadde også økonomisk fordel av ikke å bli stanset under okkupasjonen. Samtidig har den hatt en dyktig ledelse. Adresseavisen var i begynnelsen av 1970-årene en foregangsbedrift med hensyn til innføring av ny teknologi. I 1979 ble ukemagasinet UkeAdressa startet. Nettavisa adressa.no ble lansert i 1996. Høsten 2006 ble avisen lagt om til tabloidformat.Adresseavisen drev den kommersielle lokalradiokanalen Radioadressa fra 2003. Kanalen ble relansert i 2011 og drevet fram til 31.12.2012. Adresseavisen sin TV-kanal, TV-adressa, er en integrert del av adressa.no fra 1. januar 2010.Som landets eldste nålevende avis er Adresseavisen, riktignok ikke uten dyre feilskjær, blitt et flermedialt konsern. Opplag År Opplag     1932 12 000   1950 45 589   1960 62 170   1970 73 312   1989 88 722   1997 93 538   2008 77 044   2016 60 653   2020 75 630    Til og med 2016 gjelder opplagstallene papirutgaven. Fra 2020 brukes netto opplagstall for digitalt abonnement og papirabonnement. Kilden er opplagstallene avisene rapporterer til Mediebedriftenes Landsforening (MBL) for andre halvår. Fakta Tronhjems Adresse-Contoirs Efterretninger, første nr. 3.7.1767. Deretter en rekke varianter av navnet inntil nr. 1, 1890. Trondhjems Adresseavis. Siste nr. 16.9.1927. Skiftet navn til Adresseavisen fra 17.9.1927. Redaktører Redaktørperiode Redaktør     1767–95 Martinus Nissen   1795–1800 Matthias Conrad Peterson   1800–02 Hans Luytkis   1802–13 Willum Stephanson   1813–14 Erik Must Angell   1814–18 Andreas Steen   1818–21 Christian K. Winding   1821–36 Tønnes A. Høeg   1836–38 Conrad Nicolai Schwach   1838–40 Michael Tyrholm Holtermann   1840–43 Folkmann F. Schaanning   1843–45 Sylvester Sivertson   1845–51 Tønnes A. Høeg   1851–76 Svend Mosling   1851–61 Adolph Riddervold   1876–77 Hans Christian Knudsen   1877–82 Emil Bernhard Lie   1882–85 Fredrik Christian Dons   1885–1911 Johan Christian Høitomt   1911–12 Harald Lundh-Nilssen   1912–18 Julius Aars Johansen   1918–24 Fritz Duus   1924–27 Harald Lundh-Nilssen   1927–41 Harald Torp   1941–45 Jacob Skylstad   1945–69 Harald Torp   1969–89 Fridtjof M. Ålstedt   1969–75 Reidar Stavseth   1975–77 Andreas Norland   1977–96 Kjell Einar Amdahl   1989–2006 Gunnar Flikke   2007–15 Arne Blix   2015 – 17  Tor Olav Mørseth    2017 -  Kirsti Husby Les mer i Store norske leksikon norsk presses historie avis Eksterne lenker Adresseavisens nettavis Litteratur Adresseavisen 225 år, 1992 Støren, Wilhelm K.: Adresseavisen to hundre år, 1967