energiøkonomisering
Store norske leksikon,Teknologi og industri,Energi,Energi og ressurs
Energiøkonomisering er optimal energiteknisk/økonomisk utnyttelse av tilgjengelige energiressurser. Dette omfatter så vel energieffektivisering, energisparing som rent økonomiske besparelser. Aktiviteten innen energiøkonomisering vil avhenge av forholdet mellom energipriser, driftskostnader og effektiviteten for de nødvendige installasjoner, og bidrar til et lavere energibehov.
Eksempelvis har økt bruk av varmepumper, sparepærer og bedre isolerte hus vesentlig redusert energibehovet i private hus. Kort historikk Etter 1945 var energiprisene lave og interessen for ENØK-arbeid liten, selv om industrien alltid vil søke å redusere sine energikostnader for å oppnå et best mulig resultat.Etter oljekrisen i 1973–1974, da oljeprisen på kort tid ble firedoblet og senere økte ytterligere, skjøt ENØK-arbeidet fart internasjonalt, og det har siden fortsatt. I Norge kom den første stortingsmeldingen som omhandlet temaet energiøkonomisering i 1978. Det daværende Olje- og energidepartementet startet sin ENØK-kampanje i 1980, med gunstige låneordninger til ENØK-tiltak både for industrien og private. Disse ble imidlertid fjernet i 1993, med det resultat at spesielt ENØK-aktiviteten i kommunale bygg gikk dramatisk ned.For å oppnå større besparelser enn det som følger av rent bedriftsøkonomisk motiverte ENØK-investeringer, blir samfunnsøkonomiske ENØK-virksomhet dels finansiert gjennom midler hentet inn ved påslag på nettleien (se Energifondet), og dels bevilget over statsbudsjettet. Tidligere var det nettselskapene som var pålagt å drive denne virksomheten. Fra 2001, etter opprettelsen av Enova SF, er det dette statsforetaket som foretar en nasjonal prioritering av ENØK-midlene. Tiltak Energiteknisk er sparemulighetene mange: forbedret utnyttelse av brensler og elektrisk energi, utvikling av nye, mindre energikrevende industrielle prosesser, utnyttelse av spillvarmekilder, forbedret varmeisolasjon og så videre. Imidlertid er energieffektivisering det viktigste virkemidlet for å skape bærekraftige energisystemer ved siden av økt bruk av ny fornybar energi, som solvarme, vind- og bølgekraft. Her har ENØK berøringspunkter med miljøvernet.Interessant er også fjernvarmesystemer, drevet med flis- eller søppelforbrenning (bioenergi) eller varmepumper som utnytter kloakk-, sjøvanns- eller jordvarme (geotermisk energi). Et annet viktig virkemiddel for energisparing er gjenvinning – både materialgjenvinning og energigjenvinning. Nasjonalt er kommunene, som en stor eiendomsbesitter og forvalter av infrastruktur og kommunikasjon, en svært viktig aktør. Det er beregnet at gjenvinning av alt avfall fra offentlige bygninger og fra avfallsplasser med utbygging av fjernvarme kan redusere energibruken med 50 prosent.Av vesentlig betydning er innføringen av moderne måle- og reguleringssystemer for optimal energiutnyttelse så vel i industriprosesser som i oppvarmingen av bygninger. Forskning og utvikling på ENØK-området utføres både i industrien og i en rekke forskningsinstitusjoner. FNs klimapanel har foreslått at det stilles krav til at nye bygninger skal være energinøytrale; se passivhus og plusshus. Beregninger fra norsk industri viser at innen kraftkrevende smelteverk, så produseres det langt mer aluminium pr tilført energi nå. Av tiltak den enkelte kan gjennomføre, kan nevnes etterisolering av hus, installasjon av utstyr for bruk av biobrensel (flis, pellets), installasjon av varmepumper, mer effektiv fyring og lufting, med mer. Betydelige innsparinger (10 prosent eller mer) er mulig å gjennomføre uten investeringer eller tekniske inngrep, det avgjørende er endret atferd som resultat av økt bevissthet om energibruk. Her er noen forslag som koster lite å gjennomføre: Skifte til led-lys og slå av lyset når du forlater rommet. Senk innetemperaturen med et par grader. Bruk sparedusj i stedet for badekar. Ikke la vinduer stå åpne lenge, luft kort og effektivt. Fyll opp vaske- og oppvaskmaskinen før du setter den i gang. Senk temperaturen på varmtvannsberederen, men ikke under 65°C. Enova har siden 2001 støttet mer enn 4000 energioppgraderinger av eksisterende bygg med til sammen nærmere 5 milliarder kroner. På tross av fokus på ENØK i lengre tid, og tilskuddsordninger fra ENOVA, så viser beregninger per 2021 at trolig mer enn 10 prosent av Norges strømforbruk fortsatt kan spares gjennom lønnsom energieffektivisering i norske bygg. Potensialet er størst i næringsbygg (9- 17 TWh), men også ca. 4 TWh fra private hus og blokker. Anslagene spriker endel, som følge av hvordan de ulike utredningene vurderer barrierene og lønnsomheten framover. Oppgradering og modernisering av gamle vannkraftturbiner og vannveier kan også omtales som energieffektivisering, som kan gi flere nye TWh med elektrisitet fra eksisterende anlegg i Norge, som følge av at samme vannmengden produserer mer energi per enhet. Overgangen til elektriske kjøretøy istedenfor fossile er et annet eksempel på betydelig energieffektivisering i samfunnet, ettersom elektriske kjøretøy bruker mindre energi per kilometer, som følge av at elektromotorer er mer effektive enn forbrenningsmotorer. Europa EU vedtok energieffektiviseringsdirektivet (2012) som et ledd i å få ned energiforbruket i Europa fram mot 2020. Supplerende avtaler er vedtatt etterpå, som energimerking av produkter for å ytterligere effektivisering kommende tiår (32,5 prosent reduksjon pr 2030). Tema inngår således som et viktig element i EUs grønne giv. Les mer i Store norske leksikon energieffektivisering  energimerking av produkter og bygninger  EUs grønne vekststrategi kraftkrevende industri oppgradering av vannkraftverk Eksterne lenker EUs Energi efficiency directive Nasjonalbiblioteket: Stortingsmeldingen fra 1978 Enova SF NVE – energieffektivisering Litteratur Fjellheim, H. med flere (2021). Potensial- og barrierestudie - Energitjenester i næringsbygg. SINTEF rapport.