Statsdumaen
Store norske leksikon,Historie,Verdens historie og samtidshistorie,Europa,Russland og Sovjetunionens historie,Russlands samtidshistorie
Statsdumaen er fra 1993 det lavere kammeret i den russiske nasjonalforsamlingen. Det øvre kammeret kalles Føderasjonsrådet. Statsdumaen, som er det viktigste kammeret, har 450 medlemmer som velges i allmenne, direkte valg for en periode på fire år. Selve valgordningen har det vært gjort om på ved flere anledninger siden.
Statsdumaen var også navnet på den lovgivende forsamlingen i Tsar-Russland i 1906–1917. Russisk navn er Gosudarstvennaja Duma, som oversettes med Riksduma eller Statsduma. Organisering Ved valgene fra 1993 til 2003 hadde Statsdumaen et såkalt blandet system, der halvparten av medlemmene (de deputerte, deputaty) ble valgt i forholdstallsvalg på partilister mens den andre halvparten ble valgt i flertallsvalg i énpersonkretser. Mellom 2007 og 2011 ble medlemmene av Dumaen valgt ved forholdstallsvalg på partilister med en sperregrense på sju prosent. Ved valget i 2016 gjeninnføres et blandingssystem, der den ene halvparten velges gjennom forholdstallsvalg, den andre halvparten gjennom flertallsvalg i énpersonkretser, og ny sperregrense er satt til fem prosent.Statsdumaen har rett til å ta initiativet til lover bortsett fra på de områdene som ligger under Føderasjonsrådet. Når Statsdumaen har vedtatt et lovforslag, går det videre til Føderasjonsrådet, som kan avvise det med to tredelers flertall. Presidenten kan også avvise et lovforslag, og i slike tilfeller sender han det tilbake til Statsdumaen med sine bemerkninger. Statsdumaen kan da ta hensyn til bemerkningene og vedta en revidert lov med simpelt flertall. Hvis de velger å avvise presidentens forslag, må de ha to tredelers flertall. I slike tilfeller må loven også oppnå to tredelers flertall i Føderasjonsrådet. Statsdumaen må godkjenne utnevnelsen av statsminister. Den utnevner og kan avsette sentralbanksjefen, formannen og halvparten av medlemmene i det parlamentariske kontrollorganet for økonomi (Revisjonskammeret, Stsjotnaja Palata) samt ombudsmannen for menneskerettigheter. Statsdumaen kan også innvilge amnesti, og de kan framføre riksrettsanklage mot presidentene (i så fall med to tredelers flertall). Statsdumaen arbeider i komiteer og kommisjoner, der de ulike fraksjonene har forhandlet om formannsvervene og fordelingen av plasser. Alle deputerte er medlem av én kommisjon. Formannen i Statsdumaen er medlem av Den russiske føderasjons sikkerhetsråd.Viktige partier i Statsdumaen er Forent Russland, Den russiske føderasjons kommunistiske parti, Rettferdig Russland og Det liberal-demokratiske partiet. Les mer i Store norske leksikon duma Russlands politiske system Statsoverhoder i Russland