Bergen
        
         (historie)
Store norske leksikon,Geografi,Norges geografi,Vestland,Bergen
Bergen er en av Norges eldste byer, med en historie som strekker seg tilbake til siste halvdel av 1000-tallet. I løpet av middelalderen vokste byen kraftig, og det tyske Hansaforbundet etablerte seg på Bryggen på midten av 1300-tallet. Bergen var en viktig by for handel og skipsfart, og frem til 1830-årene var den Norges største by.
Etter første verdenskrig ble Bergen rammet av økonomiske kriser. Fra 1935 opplevde næringslivet en avgjort bedring, men andre verdenskrig med okkupasjonen påførte byen skader som målt i pengeverdi lå høyere enn i noen annen norsk by.Bergen har i dag omkring 280 000 innbyggere og er Norges nest største by. Middelalder Bergen fikk status som by på Olav Kyrres tid, ifølge senere kilder i år 1070. Man har ikke kunnet påvise nevneverdig landheving siden grunnleggelsen, men nesten overalt er strandlinjen i tidens løp blitt skjøvet ut av fyllmasser, på det meste rundt 200 meter i retningen nord–sør. Det heter i sagaen at Olav Kyrre bygde en kristkirke i tre på Holmen, senere Bergenhus. Samtidig tok han til med et større kirkebygg i stein. Han utpekte Bergen som bispesete for Vestlandet, og byens «andre grunnlegger», kong Øystein (1103–1123), reiste en kongsgård av tre like ved de to kirkene. Hele byområdet var en del av kongens eiendom Ålrekstad (Årstad), men under kong Øystein flyttet kongemakten ned til selve byen. Fra midten av 1200-tallet ble trebygningene i kongsgården erstattet med steinhaller, blant dem Håkonshallen, og anlegget ble omgitt av murer med tårn. I ett av disse innrettet kongen et kanselli. Kongemaktens tilknytning til Bergen skyldtes byens voksende handel med fiskevarer nordfra, samt korn, kleder, vin med mer fra utenlandske handelsbyer. Derfor vokste Bergen hurtig og holdt frem til 1830-årene stillingen som Norges største by. Tyske kjøpmenn etablerte seg i Bergen fra omkring 1350 som en fastboende koloni knyttet til Det tyske (hanseatiske) kontor. Etter hvert fortrengte hanseatene de norske farmennene på de viktigste utenlandske markedene. Fra omkring 1310 var de nesten enerådende i farten på England. Fremdeles opprettholdt byens sjøfarere islandsfarten, den farligste av alle handelsveier, frem til 1413. I kjølvannet av blant annet svartedauden i 1349–1350 og flyttingen av hovedstadsfunksjonene til Oslo i 1299, ble senmiddelalderen en svakhetstid for det bergenske bysamfunnet, og skipsfarten innskrenket seg til noen skip i kystfart mellom Nord-Norge og Bergen. Tidlig moderne tid På 1500-tallet tok bysamfunnet seg opp igjen, nå som et borgerskap med egen magistrat. Lensherrer som Christoffer Valkendorf og Erik Rosenkrantz trengte hanseatene tilbake. Hanseatenes område skulle bare omfatte Bryggen på nordøstsiden av Vågen. Bydeler som var vokst frem i løpet av middelalderen langs sørvestsiden av Vågen (Strandsiden og Nordnes) og i Vågsbunnen, tilhørte det nye borgerskapet. Det fikk tilskudd ved innvandringer fra mange kanter; Danmark, Tyskland, Skottland og Nederland. De gav sjøfarten nye impulser og tok opp nye forbindelser, fra Arkhangelsk i nord til Sicilia i sør, fra slutten av 1500-tallet. Her står vi foran en konjunktursyklus som går igjen i flere århundrer. Byens næringsliv sakket akterut i første halvdel av hvert århundre. Deretter kom de gylne tidene, gjerne ledsaget av en ny innvandringsbølge. Høykonjunktur var det fra 1670, med innvandrere fra Bremen og Niedersachsen samt andre steder i Tyskland og Danmark, videre fra 1777 med en ny bølge av nedersaksere og endelig fra 1850-årene, denne gangen med særlig stor innvandring fra forskjellige områder i Norge, mest fra fylkene på Vestlandet. Her er vi kommet inn i industriens tidsalder, og Bergen tok ledelsen i norsk skipsfart med hurtig overgang fra seil til damp. 1900-tallet Utførselsvarene var til inn på 1900-tallet hovedsakelig fiskeprodukter. I tidligere tider ble det også utskipet trelast fra Bergen. Liberalismens ideer og britenes opphevelse av Navigasjonsakten i 1849 førte til oppsving i bergensk skipsfart, da det nå var mulig å la handelsflåten gå i fraktfart samtidig som den fremdeles avviklet byens eksport og import. Dessuten holdt industrien og dermed teknologien (tekstil og konfeksjon, mekaniske verksteder, handelsmøller, småindustri, vann- og gassverk, private dampskipsselskaper for fast rutefart) sitt inntog, og i tillegg kom nydannelser i det økonomiske livet (private banker og assuranseselskaper, ny børsbygning) og den første moderne sentrumsreguleringen etter en brann i 1855. Dette var grunnlaget for videre vekst frem til 1914. Byutvidelser skjedde i 1877 og 1914, da henholdsvis Bergen landdistrikt (Domkirken og Korskirkens landsogn) og Årstad ble innlemmet. Etter første verdenskrig ble Bergen rammet av økonomiske kriser. Fallitter, stengte industrianlegg og skip i opplag kom i tillegg til følgene av en storbrann i 1916. Fra 1935 opplevde næringslivet en avgjort bedring, men andre verdenskrig med okkupasjonen påførte byen skader som målt i pengeverdi lå høyere enn i noen annen norsk by. Også tallet på drepte og sårede var høyt i Bergen og Laksevåg. Ved krigens slutt lå bygningene på Bergenhus, Nykirken og Tollboden i ruiner. Det tok forholdsvis lang tid å gjenreise disse fortidsminnene. Kort historisk oversikt En rekke branner har herjet Bergen fra middelalderen og frem til vår egen tid. Etter de fleste brannene ble bebyggelsen gjenreist hovedsakelig i samme form som tidligere, men enkelte storbranner (se nedenfor) satte varige spor etter seg i form av nye byplaner og andre større endringer i bybildet. Årstall Hendelse     cirka 1070 Byen blir anlagt av Olav Kyrre   cirka 1110  Øystein Magnusson grunnlegger Munkeliv kloster    1163 Bispesetet flyttes fra Selja til Bergen   1248 Storbrann på østsiden av Vågen; elleve kirker blir ødelagt   1261 Håkonshallen tas i bruk ved Magnus Lagabøtes bryllup   1276 Magnus Lagabøtes bylov blir antatt. Den foreskriver blant annet hvor de ulike håndverkerne kan slå seg ned i byen, og gir påbud om brannvern og anleggelse av allmenninger (som branngater)   1349 Svartedauden   1350-årene Hanseatene oppretter kontor i Bergen   1393, 1429  Vitaliebrødrene plyndrer og brenner byen   1476 Ny storbrann på Bryggen Årstall Hendelse     1561, 1582, 1589, 1623 Storbranner på Strandsiden, i Vågsbunnen og på Bryggen fører til utvidelse av de gamle allmenningene og anleggelse av flere nye   1565 Erik Rosenkrantz makeskifter eiendommer på Strandsiden med Sandviken, som dermed blir liggende utenfor byen (se 1877)   1567  Rosenkrantztårnet står ferdig   1595 Norges første apotek, Svaneapoteket, begynner sin virksomhet   1640, 1660, 1675, 1686 Nye storbranner   1665  Sjøslag på Vågen mellom nederlendere og engelskmenn   1684, 1695  Jørgen Thormøhlen (Jørgen Thor Møhlen) starter Norges første børs og utsteder Norges første pengesedler    1692 Bergen får sin første politimester, en av landets første Årstall Hendelse     1702 Det meste av byen ødelegges i storbrann. Bryggen blir gjenreist i gammel stil   1754 Det hanseatiske kontor blir nedlagt   1756 964 bygninger og mange sjøboder blir ødelagt av brann på Strandsiden   1765 «Strilekrigen». Musikselskabet Harmonien blir stiftet Årstall Hendelse     1800 Komediehuset på Engen (Det Gamle Teater) tas i bruk (ødelagt ved bombing i 1944)   1825  Bergens Museum blir grunnlagt   1827 Byens første dampskipsrute (Bergen–Christiania)   1850  Ole Bull grunnlegger Det Norske Theater (nå: Den Nationale Scene)   1851  Det bergenske Dampskibsselskab blir stiftet   1853, 1856 Byens første buekorps (Skuteviken, Dræggen) blir stiftet   1855 Storbrann i sentrum. Byen får vannforsyning fra Svartediket. Bergens Privatbank og Bergens Mek. Værksted grunnlegges   1856 Bergens Gassverk settes i drift (nedlagt 1985)   1865 Første offentlige park, Byparken, tas i bruk   1868 Norges første offentlige statue, av Wilhelm Frimann Koren Christie, avdukes   1877  Nygård, Møhlenpris, Sandviken og Kalfaret (Domkirkens og Korskirkens landsogn) blir innlemmet i byen   1882 Bergens Telefonkompagni starter sin virksomhet   1883  Jernbanen Bergen–Voss settes i drift   1897 Byen får sporvei Årstall Hendelse     1900 Bergen Lysverker begynner å levere elektrisk kraft til husholdninger og bedrifter   1909  Bergensbanen (Bergen–Kristiania) åpnes. Den Nationale Scene flytter inn i nybygg på Engen   1915 Årstad herred innlemmes i byen   1916 Storbrann legger sentrum (350 hus) i aske   1918  Fløibanen åpner   1936  Norges Handelshøyskole starter sin virksomhet   1938 Bergen får veiforbindelse med Hardanger og landets øvrige veinett   1944   20. april Den store eksplosjonskatastrofen. Håkonshallen og Rosenkrantztårnet blir sterkt skadet. 102 nordmenn og 56 utlendinger (flest tyskere) blir drept, og cirka 4800 såret.   4. og 29. oktober  Allierte bomberaid mot tysk ubåtbunker på Laksevåg gjør store ødeleggelser i byen. 212 drepte, derav 60 skolebarn   1948  Universitetet i Bergen åpner   1953 De første Festspillene blir arrangert   1955  Fyllingsdalen innlemmes i byen. Halvdelen av den gamle trehusbebyggelsen på Bryggen brenner. Bergen lufthavn Flesland åpnes   1956  Puddefjordsbroen åpnes   1972  Arna, Fana, Laksevåg og Åsane kommuner sammensluttes med Bergen. Samtidig opphører byens status som eget fylke   1986 Det opprettes en bomring for å finansiere veiutbyggingen   1992  TV 2 – med hovedsete i Bergen – starter sine sendinger. Askøybrua åpnes   1994  Nordhordlandsbrua åpnes   1997  Osterøybrua åpnes   2000 Bydelsreform; byparlamentarisme med sju bydeler og opprettelse av byråd. Bergen har status som europeisk kulturby    2010 Første etappe av bybanen, mellom sentrum og Nesttun, åpnes Les mer i Store norske leksikon Bergen Bryggen i Bergen Eksterne lenker «Bergensbildet fra 1581» – Norgeshistorie.no Litteratur Bergen bys historie, 1979–1985, 4 bind, isbn 82-419-0190-9, Finn boken  Dahl, Willy: Fortellingen om Bergen, 2000, isbn 82-514-0550-5, Finn boken   Fana bygdebok, 1980-93, 4 bind Fossen, Kjell: Laksevåg : Strandstedet, jordbruks- og fiskerlandet ved søndre led, 1984–1991, 3 bind i 4 deler Geelmuyden, Carl & Haakon Shetelig, red.: Bergen 1814–1914, 1914–1919, 3 bind. (Register, 1921) Hartvedt, Gunnar Hagen & Norvall Skreien: Bergen byleksikon, 2. utgave, 2009, isbn 978-82-573-1761-4, Finn boken  Andersen, Randi: Arna bygdebok, 1999– ., 2 bind  Åsane bygdebok, utgitt av Åsane sogenemnd, 1975, isbn 82-7129-009-6, Finn boken