algonkin
Store norske leksikon,Historie,Verdens historie og samtidshistorie,Nord- og Mellom-Amerika,Folkegrupper i Nord- og Mellom-Amerika,Folkegrupper i Nord-Amerika
Algonkin er en betegnelse for flere nordamerikanske urfolk som opprinnelig holdt til i Quebec og Ontario i det sørlige Canada.
Mens de nordligste folkene ernærte seg ved jakt, fiske og sanking, drev de sørlige algonkin også jordbruk. Grupper av algonkin levde bosetninger med det som kalles langhus (longhouse). Presset fra franske, nederlandske og engelske nybyggerne fikk enkelte folk til å søke vestover og ta opp bisonjakt som levevei. Algonkin ble også involvert i pelshandel med europeerne.Omkring 5000 etterkommere av algonkin bor idag i mindre enklaver i Ontario og Quebec.Språket tilhører den algonkinske språkfamilien, som har den største utbredelsen av alle urfolk-språkfamiliene i Nord-Amerika. Mange grupper i tillegg til algonkin snakker algonkinske språk. Språkene er utbredt i store deler av Canada og USA, fra Atlanterhavet til Rocky Mountains og mot sør til Ohio. Les mer i Store norske leksikon nordamerikanske urfolk Litteratur Algonquin National Tribal Council: http://www.algonquinnation.ca Clément, Daniel. The Algonquins. Hull, Quebec: Canadian Museum of Civilization, 1996. Morrissey, Robert Michael. Empire by Collaboration: Indians, Colonists, and Governments in Colonial Illinois Country. Philadelphia, PA: University of Pennsylvania Press, 2015. Pritchard, Evan T. No Word for Time: The Way of the Algonquin People. Tulsa, OK: Council Oak Books, 1997. White, Richard. The Middle Ground: Indians, Empires, and Republics in the Great Lakes Region, 1650-1815. Cambridge, England: Cambridge University Press, 1991.