barnehageloven
Store norske leksikon,Samfunn,Utdanning og forskning,Barnehage
Barnehageloven er en lov som regulerer barnehagens virksomhet. Barnehageloven suppleres av forskriften Rammeplan for barnehagens oppgaver og innhold.
Barnehageloven og rammeplanen er grunnleggende og retningsgivende for den daglige driften av barnehager. De er forpliktende for barnehagens pedagogiske tilrettelegging for barns hverdag i barnehagen.Dagens barnehagelov trådte i kraft fra 17.6.2005. Den gjeldende rammeplanen trådte i kraft fra 1.8. 2017. Regulering av virksomheten Barnehagesektoren reguleres av loven med forskrifter. Med barnehageloven regulerer og delegerer stat, fylke og kommune ansvar for virksomheten til barnehagens styrere og til de pedagogiske lederne.   Utdanningsdirektoratet tolker barnehageloven med forskrifter når det er behov for avklaring på det nasjonale nivået. Det skjer i form av rundskriv, eller ved at det utarbeides veiledninger som forklarer anvendelsen av regelverket på bestemte områder.  Statsforvalteren har veiledningsansvar overfor kommunene og eiere av barnehager. Statsforvalteren informerer og veileder kommunen som barnehagemyndighet. I tillegg kommer informasjon til allmennheten og aktuelle målgrupper om regelverksendringer i barnehager. Kommunen er lokal barnehagemyndighet, og fører tilsyn med barnehagene slik at de drives i samsvar med regelverket.  Kommunens hovedansvar er å bygge og drive barnehager, og å gi støtte til andre barnehageaktører med utgangspunkt i lov og forskrift. Kommunen har plikt til å sørge for at det til enhver tid finnes et tilstrekkelig antall barnehageplasser. Utbyggingsmønsteret og driftsformen skal være tilpasset lokale forhold og behov. Kommunene skal godkjenne den enkelte barnehagen før den settes i drift. Ifølge lovens § 12 har kommunen ansvar for å legge til rette for en samordnet opptaksprosess som skal sikre både likebehandling av barn og likebehandling av kommunale og private barnehager i kommunen. Videre har kommunen ifølge lovens § 13 ansvaret for å gi barn med nedsatt funksjonsevne rett til prioritet ved opptak. Barn som det er fattet vedtak om etter lov om barneverntjenester §§ 4-12 og 4-4 annet og fjerde ledd, har rett til prioritet ved opptak i barnehage. Barnehageloven ble fra 2021 endret med et nytt kapittel med krav til barns psykososiale miljø i barnehagen. Barnehageloven av 2021 inneholder dessuten nye kapitler om likebehandling og uavhengighet av kommunale og private barnehager. Det er fastsatt en rekke forskrifter som utfyller reglene i barnehageloven. Rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver er den viktigste forskriften til loven. Siden 2006 har barnehager tilhørt et utdanningsdepartement. Dette departementet fastsetter rammeplan for barnehagen, det vil si retningslinjer for barnehagens innhold og oppgaver. I tillegg eksisterer det en rekke andre forskrifter som:  forskrift om foreldrebetaling i barnehager forskrift om pedagogisk bemanning og dispensasjon i barnehager forskrift om saksbehandling ved barnehageopptak forskrift om tilskudd til private barnehager forskrift om politiattest i barnehager Rammeplanen skal bidra til at alle barn over hele landet får et kvalitetsmessig likeverdig barnehagetilbud. Rammeplanen utdyper bestemmelsene i loven, som barnehagens formål, drift og barns medvirkning. Med den siste rammeplanen kom tydeligere føringer for hvilket innhold og hvilken kunnskap som skal prege barnehagens hverdag. Rammeplan av 2017 inneholder i alt ni kapitler, som omhandler barnehagens verdigrunnlag, ansvar og roller, barnehagens formål og innhold, samarbeid mellom hjem og barnehage, overganger, barnehagen som pedagogisk virksomhet, barnehagens arbeidsmåter og barnehagens fagområder. Forut for gjeldende rammeplan av 2017 pågikk det et omfattende arbeid for å sikre forskriftenes legitimitet i barnehagesektoren. Forløperen til dagens rammeplan kom alt i 1984, med håndboka Målrettet arbeid i barnehagen. Den første rammeplanen ble utarbeidet i 1994. Siden 1996 har Rammeplan for barnehagen vært forskrift til barnehageloven. I 2006 kom ny og revidert rammeplan som ble supplert med i alt 11 temahefter. I 2010 ble rammeplanen utvidet gjennom en ny revidering, blant annet med formuleringer om barns rett til medvirkning. Både barns rett til barnehageplass, barns rett til et godt barnehagetilbud og barns rett til medvirkning, er lovfestet på både statlig og kommunalt nivå. Da barnehageloven ble endret i 2005, ble barns medvirkning for første gang en viktig del av den nye barnehageloven. Forut gikk et større arbeid med å integrere FNs barnekonvensjon i norsk lovverk. Barns medvirkning er nedfelt i § 3 med disse formuleringene:  Barn i barnehagen har rett til å gi uttrykk for sitt syn på barnehagens daglige virksomhet. Barn skal jevnlig få mulighet til aktiv deltakelse i planlegging og vurdering av barnehagens virksomhet. Barnets synspunkter skal tillegges vekt i samsvar med dets alder og modenhet.  Fokuset på barns medvirkning over tid, både i barnehageloven og i rammeplanen, henger sammen med en anerkjennelse av barn som handlende subjekter. Deres medskaping av barnehagens hverdag, i samspill med andre barn og med voksne, har fått økende oppmerksomhet. I denne sammenhengen står barns egen-initierte lek sentralt. I praksis kan imidlertid barns medvirkning by på en rekke utfordringer i hverdagen. Barns deltakelse kan bli et middel for å oppnå noe annet. Kravene til barn om å ta plass og ta hensyn på bestemte måter for å medvirke og bli lyttet til, tar ofte utgangspunkt i hva barna trenger når de begynner på skolen, eller i hva de får bruk for som framtidige samfunnsborgere. Kryssende hensyn mellom det å lytte til hvert barn, håndtere større barnegrupper, møte barnas initiativer og imøtekomme skolens krav kan være utfordrende. Nedfellingen av barns medvirkning i barnehagen i lovs form representerer likevel et veiskille. At barn blir sett på som medborgere med retten til å bli hørt, og at deres ytringer skal tillegges vekt i samsvar med alder og modenhet, har bidratt til å styrke barns rettigheter. Den første barnehageloven av 1975 var en milepæl i norsk barnehagehistorie. Dette var ikke fordi den var starten på en storstilt utbyggingsfase av barnehager – det kom senere – men fordi barnehager fikk mer politisk oppmerksomhet generelt. Barnehager ble mer synlige, både på sentralt nivå og på kommunenivå. Tidligere hadde barnehager tilhørt barnevernet eller andre sosiale områder i lovverket som omfattet barn. Plassering av barnehager under barnevernsloven i 1954 bidro til å knytte barnehager og daghjem til det sosiale hjelpeapparatet. Vekten lå på «vern» og «beskyttelse» av barn, samt «forebygging». Ifølge § 1 i loven av 1975 skulle barnehagen «sikre barn gode utviklings- og aktivitetsmuligheter i nær forståelse og samarbeid med barnas hjem». I forskrift til loven av 1975 ble formålsparagrafen utdypet slik: «Barnehager skal gi barn et godt miljø med vekt på lek og samvær med andre barn og voksne. Barnehagen skal utvikle det enkelte barns personlighet, hjelpe barna i å utvikle evne til toleranse og til å ha omsorg for andre, og gi selvutfoldelse gjennom allsidige leke- og aktivitetsmuligheter. Sammen med hjemmet skal barnehagen medvirke til å gi barna et miljø som sikrer dem: Individuell og gruppevis omsorg og støtte. Stimulering, utfoldelse og læring. Etisk veiledning.» Leken og barns trivsel fikk en helt sentral plass. Den helhetlige pedagogiske tilnærmingen til lek og læring i barnehagen som ble nedfelt i lov og forskrifter, har preget den nordiske barnehagen. Barnehageloven av 1975 ble stående ved lag i 20 år, før den ble endret i 1995. Barnehageloven ble senere endret i 2005, og deretter i 2010, da den fikk en ny formålsparagraf som bygget på de samme verdiene som skolen. Den har siden blitt endret en rekke ganger. Les mer i Store norske leksikon Barnehage barnehagelærer utdanning Eksterne lenker barnehageloven (Lovdata) Rammeplan for barnehagen (rammeplan) Oversikt over forskrifter som er fastsatt med hjemmel i barnehageloven Litteratur Korsvold, T. (2008). Velferdsstatens småbarnspolitikk. Oslo: Universitetsforlaget. Pettersvold, M. (2015): Barns demokratiske deltakelse i barnehagen: fordring og utfordring En kritisk, tolkende studie av vilkår for at barns rett til medvirkning i barnehagen kan realiseres i samsvar med intensjonene. Ph.d.-avh. Høgskolen i Lillehammer. Tilgjengelig her.