Christiania Glasmagasin
Store norske leksikon,Økonomi og næringsliv,Næringsliv,Bedrifter og personer,Norske bedrifter og varemerker
Christiania Glasmagasin er et norsk handelsselskap og butikkjede med historie tilbake til 1739. Selskapet har drevet detaljutsalg i Oslo fra 1856 og er hoveddistributør av merkevarer som Hadeland Glassverk, Norgesglasset og Porsgrund Porselen. Butikkjeden er også eneste leverandør av varemerket Christiania 1739.
Christiania Glasmagasins virksomhet omfatter over 35 butikker rundt om i landet og driftes av handelsselskapet AS Christiania Glasmagasin. Selskapet er underlagt 3 Norske Handel og Industri AS, et datterselskap av 3 Norske AS, et selskap hvor Atle Brynestad eier alle aksjene. 3 Norske Handel og Industri er også morselskap til AS Hadeland Glassverk og Porsgrunds Porselænsfabrik AS.AS Christiania Glasmagasin omsatte i 2021 for cirka 358 millioner kroner og hadde 289 ansatte. Historikk Christiania Glasmagasins historie går tilbake til en bevilling som Christian 6. gav til Det Norske Kompagni den 21. mai 1739. Intensjonen bak kompaniet var å skaffe rettigheter til nærmest alle norske naturressurser. Fordi Danmark manglet naturlige forutsetninger til egen glassproduksjon, så man muligheter til etablering av glassverk i Norge. Kompaniet anla i 1741 Nøstetangen Glassverk, som da var Norges første glassverk, og i 1748 Aas Glassverk. Det gikk dårlig med virksomheten. I 1751 ble interessentskapet solgt til Fredrik 7. og en rekke investorer. I løpet av de følgende 15 år ble Hurdal Glassverk, Biri Glassverk og Hadeland Glassverk etablert.I 1763 ble det laget en katalog over glassverkenes vareutvalg, illustrert av Ip Olufsen Weyse. Katalogen er bevart i flere eksemplarer og er en av verdens eldste illustrerte glasskataloger, og et svært viktig bidrag til glassverkenes tidlige produksjon. I Norske Intelligenz-Seddeler, som var Norges eldste avis, kunne man den 14. november 1764 lese en bekjentgjørelse der Det Kongelig Allernaadigst Octrojerede Nordske Compagnie Glas-Magazin i Christiania averterte for norsk glass. De var å finne hos Hendrich Kirksteen i hans gård i Prinsens gate. Fra Nøstetangens Glassverk fikk man kjøpt lanterner, flueglass, punsjboller, lysekroner og så videre. Fra Aas Glassverk var det enklere hverdagsprodukter som sylteglass og buteljer. Hvor lenge utsalget hos Kirksteen varte, er derimot ukjent. I 1784 ble det bestemt at hovedkontoret skulle flyttes fra København til Oslo. Etter en storbrann i 1785 kjøpte selskapet den såkalte Karlstomta.I 1786 var kontoret og lagerbygningen for kompaniets varer ferdig. Christiania høy Kongelig Glas-Magazin flyttet straks inn i en to etasjers høy bygning. På tross av at handelen av varene ble mer rasjonalisert var utbyttet magert den første tiden. Etter unionsoppløsningen med Danmark i 1814 gikk glassverkene over til den norske stat.I 1824 solgte staten både magasinet og glassverkene til flere forskjellige private eiere og grupperinger. Til tross for forskjellige eiere ble glasset fremdeles forhandlet gjennom magasinet i Christiania. Dårlig salg som følge av bortfallet av det danske eksportmarkedet førte i samme periode til at flere glassverk ble nedlagt i de følgende tiårene. I samme periode var det også omfattende omstruktureringer på eiersiden som til slutt førte til at familien Berg fra 1840-tallet ble den største eier av både magasinet og de gjenværende glassverkene. Etableringen av en forretning sammenfalt med omstruktureringer i selskapet. Christopher Berg solgte i 1852 sin sjettepart i selskapet til sønnene Harald, Ole og Nils Berg. Samtidig kjøpte brødrene ut Dr. Gløersen som hadde tre sjetteparter i firmaet. I løpet av kort tid ble Berg-brødrene majoritetseiere.Harald Berg overtok ledelsen av Christiania Glasmagasin og ble firmaets øverste sjef. Omtrent samtidig kjøpte han en eiendom i Elvegaten 1 av repslager Timm. Der ble det satt opp en stor lagerbygning, Det nye glasmagasin, ved Akerselva. Derfra ble varene tatt med pram til Bjørvika til jakter som sto for transporten langs kysten.I Storgata i Oslo hadde svensk glassindustri eget utsalg. Den initiativrike Harald Berg gikk til verks. I 1856 etablerte han en detaljforretning i Ourens gård ved Jernbanetorget. I januar året etterpå ble forretningen åpnet, og det samme året ble «Kramboden» tatt inn i regnskapsbøkene. Hovedparten av vareutvalget kom fra Hadeland Glassverk.I 1862 måtte man flytte forretningen fordi jernbanen skulle utvides. Valget falt på eiendommen ved Torvet 10 (Stortorvet). Stedet var siden 1736 byens sentraltorg og et viktig knutepunkt for befolkningen der man drev utstrakt markedshandel. I 1872 kjøpte Interessentselskapet Biri, Hurdal og Hadelands glassverker eiendommen av enkefru Benedicte Rustad. Prisen for bygningen og tomten var på 26 511 spesidaler. I 1877 kjøpte selskapet naboeiendommen og slo den sammen Torvet 10. Det totale arealet ble 1123 kvadratmeter. I 1878 oppførte man en fem etasjer høy lagerbygning, samtidig som man laget en direkte forbindelse med hovedbygningen i Torvet 10. To år senere gjennomgikk hovedbygningen et omfattende restaureringsarbeid etter tegninger av arkitekt Harald Olsen. I 1893 utvidet man ytterlige ved å kjøpe eiendommen Linaaes gate 4 av Nicolai Andresen. I lenger tid hadde Christiania Glasmagasin blitt brukt som navn på salgsselskapet for Interessentselskapet Biri, Hurdal og Hadelands glassverker. I 1898 ble derimot de tre selskapene overdratt til det nydannede A/S Christiania Glasmagasin. Det nye selskapet hadde som formål å drive med produksjon av belysning, glass og handel. Virksomheten ved både Biri glassverk ble lagt ned i 1880, mens all produksjon av vindusglass ved Hurdal i 1895 ble overdratt til Drammens Glassverk.Ved tidspunktet for navneendringen var Christiania Glasmagasin morsselskap for Hadeland Glassverk, Drammens Glassverk og Høvik Verk. Høvik Verk var i realiteten tre selskaper – Høviks nye glasverk, Høviks lampefabrik og Høviks glasverk. Opp gjennom årene kom eierstrukturer og virksomheter til å forandre seg ved en rekke anledninger.I 1909 opprettet Christiania Glasmagasin eget tegnekontor. Ragnvald Hansen var dets første leder. Han fikk i 1912 selskap av John Bothner og i 1928 ble han etterfulgt av Sverre Pettersen. Tegnekontoret var lokalisert i glassmagasinet og designerne tegnet for både Hadeland og Høvik. Opprinnelig var Christiania Glasmagasin en forretning med varer hovedsakelig produsert ved egne fabrikkene. En meget stor del av omsetningen var belysning fra Høviks lampefabrik. I 1895 sto Høvik for 60 prosent av selskapets totale omsetning. Fabrikken var en av de største i Norden og hadde en meget stor eksport til Sverige. Allerede på et møte i 1902 ble det foreslått å begynne selge kjøkkenutstyr, som en ny bransje i detaljforretningen. Senere gikk det slag i slag. Men det var etter første verdenskrig det for alvor ble fart i utviklingen.I 1920 var det i alt 252 ansatte ved Christiania Glasmagasin. I 1921 etablerte magasinet Avdeling B for konfekt og sjokolade. En egen avdeling for sølvplett åpnet i 1925 og det samme året Avdeling F for radioartikler. I 1932 satset glassmagasinet på en avdeling for jernvarer og en for tinnartikler.I 1939 var det hele 18 ulike avdelinger. Fokusområde var produkter fra Christiania Glasmagasins egne bedrifter, Hadeland Glassverk og Høvik Verk. Noe overraskende solgte man også vindusglass fra Drammens Glassverk. Christiania Glasmagasin opplevde en sterk omsetningsøkning i tiårene etter andre verdenskrig. Plasseringen var optimal og tilreisende besøkte gjerne forretningen på Stortorvet. Firmaets bedrifter som Hadeland Glassverk og Drammens Glassverk hadde begge stor produksjon og omsetning. Det bidro til selskapets gode økonomi. I 1986 kjøpte Atle Brynestad Christiania Glasmagasin. Fra 2013 er virksomheten formelt underlagt selskapet 3 Norske Handel og Industri AS, som eies av Brynestad. Etter mer enn 150 år flyttet virksomheten fra Glasmagasinet på Stortorvet, som i senere tid anvendes som et kjøpesenter. Fra 2015 til 2017 hadde selskapet sitt hovedutsalg i lokaler i Lille Grensen og fra 2017 i Bogstadveien. Til sammen omfatter Christiania Glasmagasin sin virksomhet over 35 utsalgssteder rundt om i Norge. Les mer i Store norske leksikon glassverk norsk industrihistorie før 1940 Atle Brynestad Eksterne lenker Christianias Glasmagasin Litteratur Røsoch, Henry (1939). Litt av hvert om Christiania Glasmagasin ved 200-årsjubileet 21 mai 1939, Emil Moestue Amdam, Rolv Petter Amdam (1989). Vel blåst! Christiania Glasmagasin og norsk glassindustri 1739–1989, Gyldendal Norsk Forlag Christiansen, G. E. (1939). De gamle privilegerte norske glassverker og Christiania Glasmagasin, H. Aschehoug & Co.