Bonytt
Store norske leksikon,Kunst og estetikk,Arkitektur og landskap,Interiørarkitektur
Bonytt er et norsk tidsskrift som siden 1941 har vært en viktig formidler av norsk kultur innenfor fagfeltene design, kunsthåndverk og interiørarkitektur. Bonytt eies av Egmont Publishing AS, utkommer med 14 hefter i året, og er Norges største i sin sjanger.
Oppstart under andre verdenskrig Bonytt ble etablert i 1941 av interiørarkitekt Arne Remlov og forretningsmann Per Tannum. Hensikten med Bonytt var å øke interessen for boligarkitektur, hjeminnredning og brukskunst – både blant fagfolk og det brede lag. Alt fra starten presenterte tidsskriftet rikelig med illustrerte fagartikler om boligspørsmål, kunsthåndverk, møbeldesign og innredning. På tross av vanskelige kår under okkupasjonsårene (1940–1945) opprettholdt man utgivelsene. Etter krigen bidro tidsskriftet til folkeopplysning om god kvalitet og funksjonalitet i boligutforming og kunsthåndverk i en tid med knapphet på varer og ressurser i landet.Båndene mellom Bonytt og Foreningen Brukskunst var sterke, og i 1947 ble tidsskriftets offisielle navn «Bonytt, tidsskrift for arkitektur, boliginnredning, kunst og brukskunst – organ for Landsforeningen Norsk Brukskunst.» Både kunstfaglig og arkitekturfaglig tidsskrift I løpet av kort tid ble Bonytt et viktig kunstpolitisk propagandaorgan. Flere av Foreningen Brukskunsts medlemmer var skribenter for tidsskriftet. Jens von der Lippe, Arne Lindaas, Knut Greve, Liv Schjødt og Ferdinand Aars var en del av en rekke personer som i lang tid skrev informative og kritiske innlegg og artikler.De første årene etter krigen var arkitekter og interørarkitekter jevnlig bidragsytere til stoff. Blant dem var Bernt Heiberg, Frode Rinnan, Odd Brochmann, Birger Dahl, Aage Schou med flere. Artikler om boligspørsmål ble fremtredende i tidsskriftet i under gjenoppbyggingen av landet etter krigen. Organisatoriske bånd med de nordiske land Tidsskriftets hovedanliggende var temaer om norsk brukskunst, design og arkitektur. Men man hadde også tett samarbeide med danske og svenske brukskunstnere som skrev artikler og anmeldelser for Bonytt. Likeså skrev norske brukskunstnere for det svenske tidsskriftet «Form» og danske «Dansk Kunsthaandværk», som begge hadde røtter i tilsvarende organisasjoner som Brukskunst. Resultatet var nære organisatoriske bånd som ble knyttet mellom de tre skandinaviske land. Navnebytte I 1968 forandret Bonytt navn til Nye Bonytt, og profilen ble forandret. Artiklene dreide seg mer mot innredning og interiørprodukter, og antall sider med fargetrykk ble utvidet for å konkurrere med tilsvarende utenlandske interiørmagasiner. I tillegg ble faginnholdet mer popularisert. I tiden rundt 1971 opphørte Nye Bonytt med å være offisielt organ for Landsforeningen Norsk Brukskunst, og i 1983 byttet man navn tilbake til Bonytt. Eierskifter og omorganiseringer Etter omorganiseringer, omlegninger, eier- og navneskifter, sist i 1990 da de to bladene Bonytt og Hjem & Fritid gikk sammen til Bonytt/Hjem & Fritid, er navnet igjen kun Bonytt. Det eies av Egmont Publishing AS. Les mer i Store norske leksikon interiørarkitektur i Norge arkitektur design