elementærladning
Store norske leksikon,Realfag,Fysikk,Elementærpartikkelfysikk
Elementærladninga, som gjerne kalles e, kan defineres som den elektriske ladninga til ett proton, slik at ladninga til et elektron blir -e.
Tidligere sa en at elementærladninga var den minste, kjente elektriske ladninga som kan eksistere for en partikkel. Men nå har en i elementærpartikkelfysikken funnet ut at protonet, og andre hadroner, består av kvarker med ladning ±1/3 e og ±2/3 e, men disse finns ikke som frie partikler. (Se elementærpartikkelfysikk).Elementærladninga regnes for å være en naturkonstant. Størrelsen av elementærladninga beregnes av CODATA, som i 2014 fastsatte den til 1,602 176 6208(98) · 10−19 coulomb. Standardavviket er gitt i parentes. I 2018 bestemte Generalkonferansen for mål og vekt (CGPM) å redefinere grunnenhetene i SI-systemetslik at de alle kunne baseres på eksakte verdier av naturkonstanter. Verdien av elementærladninga ble da fastsatt til:  e = 1,602 176 634 · 10-19 coulomb (eksakt)  Den nye verdien gjelder fra 20. mai 2019. Les mer i Store norske leksikon naturkonstant CODATA