dyphavsgrop
Store norske leksikon,Realfag,Geologi,Maringeologi
Dyphavsgrop er en langstrakt renne på havbunnen, dannet der en havbunnsplate dykker ned under en annen.
I dyphavsgropene er de aller største havdypene på Jorden. Den dypeste er Marianegropen, der Challengerdypet går ned til 11 035 meter. Andre dyphavsgroper finnes utenfor Japan, Java–Sunda og Peru–Chile. De er vanligvis 3–4 km dypere enn havbunnen omkring og kan være opptil flere tusen kilometer lange.Sedimentene i tidligere dyphavsgroper kan senere foldes sammen, omdannes og skyves på land som del av fjellkjeder.Noen av de dypeste dyphavsgropene i verden:   Grop Hav Dybde*     Marianegropen (Challengerdypet) Stillehavet 10920   Tongagropen (Horizondypet) Stillehavet 10820   Kurilergropen Stillehavet 10542   Filippinergropen (Emdendypet) Stillehavet 10540   Kermadecgropen Stillehavet 10047   Boningropen Stillehavet 9810   New Britain-gropen (Planetdypet) Stillehavet 9140   Japangropen Stillehavet 8412   Puerto Rico-gropen (Brownsondypet) Atlanterhavet 8380   Sør-Sandwich-gropen (Meteordypet) Atlanterhavet 8265   Atacamagropen (Richardsdypet) Stillehavet 8055    * Dybde i meter, tallene er usikre og varierer mellom ulike kilder. Les mer i Store norske leksikon Jorden – fordeling av land og hav platetektonikk subduksjon