appelsin
Store norske leksikon,Biologi,Planteriket,Dekkfrøete planter,Tofrøbladete planter,Lønneordenen,Rutefamilien,Sitrusslekta
Appelsin er frukten til appelsintreet (Citrus x sinensis), som er en art i rutefamilien. Det er en sitrusfrukt som er rik på C-vitamin.
Det finnes ulike appelsintyper med både gult og rødt fruktkjøtt. Noen dyrkes for ferskvarekonsum, andre for juiceproduksjon. Utbredelse Appelsintreet stammer fra tropisk Asia og har vært dyrket i Kina i flere tusen år. Det kom til Europa i cirka år 1500, og har siden vært dyrket i middelhavslandene. Appelsin er jordens mest dyrkede og viktigste trefrukt. De største produsentene er Brasil, USA (spesielt Florida og California), Mexico og India. Appelsinene i norske butikker kommer oftest fra Spania (80 %), Italia og Egypt. Beskrivelse Appelsintreet blir 10–12 meter høyt, er eviggrønt med læraktige, elliptiske blad og hvite, velluktende blomster som kan bli opp til 4 centimeter i diameter. Blomstene danner frø og frukter uten forutgående befruktning gjennom apomiksis. Appelsinfrukten er et flerrommet, aromatisk bær med tykt, seigt skall som er prikket av kjertler som inneholder eteriske (flyktige) oljer. Rommene i bæret er fylt av et saftig fruktkjøtt som er dannet av saftfylte hårceller.Ved dyrkingen okuleres knopper av de gode sortene på ettårige eller toårige grunnstammer. Evolusjonært opphav I nyere tid har sitrusslekta blitt undersøkt med genetiske metoder for å identifisere de ulike evolusjonære linjene innen slekta. For sitrus generelt er konklusjonen at alle sitrusfrukter stammer fra ulike krysninger mellom to eller flere av fire opprinnelige arter: papeda eller villsitron (latinsk navn: Citrus subgenus Papeda), sukatsitron (Citrus medica), mandarin (Citrus reticulata) og pomelo (Citrus maxima). For appelsin spesielt har forskere funnet at dens gener består av 25 % pomelo og 75 % mandarin. De konkluderer med at en hybrid mellom pomelo og mandarin har blitt tilbakekrysset med mandarin, og dermed oppsto appelsinen. Appelsinfrøet dannes uten befruktning, gjennom apomiksis, og en mengde varieteter har dermed oppstått som følge av at egenskaper spres og nedarves lett. Varieteter Det finnes flere varieteter av appelsinen. Noen har gult fruktkjøtt, andre rødt. Eksempler på «blonde» appelsinsorter med gult fruktkjøtt er 'Valencia Late', 'Shamouti' og 'Salustiana'. Navelappelsin har en ekstra krans av fruktblad som gjør at det dannes en ekstra frukt i frukten som en «navle» i spissen, for eksempel sortene 'Navel' og 'Navelina', som importeres til Norge.En varietet av appelsin er blodappelsin(latinsk navn: Citrus sinensis varietet sanguinea), med rødt fruktkjøtt. 'Sanguina', 'Sanguinella' og 'Moro' er blodappelsinsorter som importeres til Norge. Grapefrukt (Citrus x paradisi) antar man har oppstått ved krysning mellom pomelo og appelsin. Næringsinnhold Appelsin inneholder cirka 50 milligram vitamin C per 100 gram spiselig vare og er en av de viktigste kildene for vitamin C i norsk kosthold. Tilsvarende er vanninnholdet cirka 86 %, og tilførsel av energi er cirka 169 kilojoule. Produksjon 2017 1000 tonn     Brasil 17460   Kina 1  8564   India 7647   Mexico 4630   USA 4616   Spania 3357   Egypt 1  3014   Indonesia 2295   Tyrkia 1950   Pakistan 1  1585   Iran 1561   Italia 1501   Sør-Afrika 1453   Marokko 1037    Verden 1  73313     1) Estimerte tall. Kilde: FAO Les mer i Store norske leksikon frukt bær frukttyper rutefamilien