Agderposten
Store norske leksikon,Samfunn,Medier,Aviser,Norske aviser,Aviser i Agder
Agderposten er en lokalavis som utkommer i Arendal. Avisen ble grunnlagt i 1874 og eies av Polaris Media Sør AS. Agderposten er det tidligere fylket Aust-Agders største avis med kontorer i Arendal.
Historie Avisen ble grunnlagt av Jens Svendsen, som satt som redaktør og eier fra 1874 til 1919. Høyesterettsadvokat og venstrepolitiker Christian Stray ble deleier i Agderposten 1936, han ble etter hvert eneeier, og hans etterkommere eier fortsatt avisen.Agderposten var Venstre-avis frem til partisplittelsen i 1972, deretter fulgte den en tid Det Nye Folkepartiet, for så å følge en uavhengig liberal linje. Den ble nettavis fra 1998, tabloidformat fra 2004.Agderposten ble til i 1870-årene i skyggen av Aust-Agders eldste avis, den konservative Vestlandske Tidende. Som de fleste avisgründere den gang var stifteren av Agderposten lærer, inspirert av Venstre-mannen og grundtvigianeren Viggo Ullmann. Ullmann startet folkehøyskole i Austre Moland, med Jens Svendsen og flere andre sørlandsredaktører under sitt frilynte kateter.Lærer Svendsen startet avis under enkle forhold, med kone og små barn. Som ventet ble det harde tider, ikke minst etter den store bankskandalen som rystet Arendal i 1886. Ved å legge vekt på bygdene klarte Agderposten seg på et vis, i konkurranse med den velstående byavisen Vestlandske Tidende. Fra det hold, med religiøs-konservative kretser i spissen, måtte Svendsen tåle hard kritikk for sin frilynte holdning. Hans mål med avisen var å vekke samfunnsånden gjennom folkeopplysning.De linjer Svendsen trakk opp i de 45 årene han satt ved roret, har fulgt avisen under skiftende redaktører, og under sin markante eier og styreformann fra 1936, politikeren og advokaten Christian Stray. Han ledet avisen med drivende kraft i 45 år. Med bakgrunn som politisk medarbeider i Norske Intelligenssedler, lot han sine meninger og sentrale posisjon i Venstre prege Agderposten.Agderpostens økonomiske situasjon ble vanskelig utover i 1930-årene, men bedret seg da Stray overtok. Avisen kom ut under andre verdenskrig, mens konkurrentene måtte innstille. I 1947 sto Stray for en strategisk omlegging som for alvor gjorde Agderposten til fylkets største avis. Den hadde vært ettermiddagsavis i 73 år og ble på kort varsel morgenavis. Avisen som bare hadde om lag 100 abonnenter de første årene, nådde 26 000 da avisen rundet 130 år.Gründerfamilien gikk ut av avisen i 1920-årene. Siden har Stray-familien styrt i tre generasjoner. På redaktørsiden finner vi familien Gauslaa. Einar Gauslaa var redaktør i 32 år etter krigen. Sønnen Stein Gauslaa tok over i 1996.Agderposten eier Grimstad Adressetidende, Lillesands-Posten, Vennesla Tidende, TV, radio, trykkeri og distribusjonsselskap. Opplag År Opplag     1932 3500   1950 9495   1960 12 104   1970 15 755   1980 22 614   1996 26 180   2008 23 329   2015 18 710   2020 19 468    Til og med 2015 er opplagstallene for papirutgaven. Fra 2020 brukes netto opplagstall for digitalt abonnement og papirabonnement. Opplagstallene er de som rapporteres til Mediebedriftenes Landsforening i andre halvår. Fakta Første nummer: 31. juli 1874. Les mer i Store norske leksikon Norsk presses historie Grimstad Adressetidende Lillesands-Posten Vennesla Tidende Eksterne lenker Agderpostens nettavis