astronaut
Store norske leksikon,Teknologi og industri,Romvirksomhet,Bemannet romfart
Astronaut er en romfarer. Betegnelsen brukes i store deler av verden om personer som har vært mer enn 100 kilometer over Jordens overflate.
I Russland brukes uttrykket kosmonaut, der kosmo kommer fra det greske ordet kosmos, «univers», og i Kina taikonaut, der taiko er fra det kinesiske ordet taikong, «rommet».Det finnes flere typer astronauter: de som fører et romfartøy; forskere og ingeniører som skal utføre spesielle undersøkelser, eksperimenter eller observasjoner; og folk som kun er passasjerer, for eksempel romturister.For pilotene kreves vanligvis allsidig flyvererfaring med mange flytimer i høyverdige militærfly, i enkelte tilfeller også militær prøveflyverbakgrunn. De som skal utføre spesielle undersøkelser, eksperimenter eller observasjoner, må vanligvis ha spesialkompetanse på høyt nivå, og omtales, i NASA-terminologi, som ferdsspesialister eller nyttelastspesialister.For alle kreves en helse god nok til å tåle belastninger kroppen utsettes for under oppskytning, kortere eller lengre perioder av vektløshet og tilbakevending/landing. Helsekravene er strengest for pilotene, og det er dessuten vanlig med krav når det gjelder alder, høyde og vekt.Astronautyrket er ettertraktet, og det melder seg ofte tusenvis av søkere etter annonsering av uttak. Uttaksprosedyrene er velprøvde og grundige, men det dreier seg også om betydelige utfordringer, forvaltning av store verdier, prestisje og mediefokusering.De som blir tatt ut, må først gjennom grunnleggende trening, deretter spesialtrening for en bestemt ferd eller et spesielt oppdrag. Denne treningen omfatter «virtual reality»-hjelpemidler og opphold i store vanntanker for å simulere ulike operasjoner. Med planer om utforskning av Månen får astronauter i økende grad også trening i geofysisk undersøkelsesmetodikk. I Den europeiske romorganisasjonen (ESA) gjøres dette gjennom treningsprogrammet PANGEA.Ofte kan det gå lang tid mellom uttaket til astronautkandidat og en anvist ferd. For den svenske (og halvt norske) ESA-astronauten Christer Fuglesang, som var den første skandinaven i rommet, gikk det nesten 15 år fra uttaket til den første ferden fant sted.Det er vanlig at betegnelsen astronaut brukes om en person fra uttaket og så lenge han eller hun lever, men det mest korrekte er astronautkandidat fra uttaket til første ferd, deretter astronaut mens vedkommende er i aktiv tjeneste. Senere er man tidligere astronaut. Fakta Første menneske i rommet: Kosmonauten Jurij A. Gagarin i Vostok 1, skutt opp 12. april 1961 Første kvinne i rommet: Kosmonauten Valentina V. Teresjkova i Vostok 6, skutt opp 16. juni 1963 Første menneske utenfor romfartøyet: Kosmonauten Aleksej A. Leonov utenfor Voskhod 2, 18. mars 1965 Yngste menneske i rommet (2020): Kosmonauten Gherman S. Titov, 25 år, Vostok 2, skutt opp 06. august 1961 Eldste menneske i rommet (2020): Astronauten John H. Glenn, 77 år, romfergen Discovery på STS-95, skutt opp 29. oktober 1998  Lengste opphold, enkelt ferd – mannlig astronaut (2020): Valeri V. Poljakov, romstasjonen Mir, 438 dager (avsluttet 22. mars 1995)  Lengste opphold, enkelt ferd – kvinnelig astronaut (2020): Christina Koch, Den Internasjonale Romstasjonen (ISS), 328 dager (avsluttet 07. februar 2020) Les mer i Store norske leksikon romfart Christer Fuglesang NASA ESA