bioetikk
Store norske leksikon,Religion og filosofi,Filosofiens fagdisipliner,Etikk og moralfilosofi
Bioetikk er den delen av etikken som befatter seg med anskaffelse og anvendelse av biologisk og medisinsk kunnskap, gjerne omtalt som bioteknologi. Bioetikken omfatter spørsmål som angår både mennesker, dyr og planteriket.
Bioetiske områder Biomedisinske områder hvor etiske problemer melder seg forekommer blant annet innen: reproduksjonsteknologi, med kunstig sædoverføring, in vitro fertilisering, preimplantasjonsdiagnostikk (PGD) og fosterdiagnostikk  forskning på fostre og bruk av fostervev fra aborter  genteknologisk diagnostikk (presymptomatiske og predikative tester, spørsmål om masseundersøkelser) genterapi  Etiske problemområder i forbindelse med planter og dyr gjelder blant annet bevaring av artsmangfold, utsetting av genmodifiserte organismer i naturen og produksjon av transgene organismer ved overføring av arveanlegg fra én organisme til en annen.For husdyr og forsøksdyr gjelder lovbestemte regler for hvordan de skal behandles, og disse er basert på etiske prinsipper. Etikk i forskningen For biomedisinsk forskning som omfatter mennesker, er det etiske grunnlaget nedfelt i Helsinki-deklarasjonen. Forsøk på mennesker og dyr må følge generelt aksepterte, vitenskapelige prinsipper, være basert på tilfredsstillende laboratorie-eksperimenter, samt et grundig kjennskap til den vitenskapelige litteraturen.For mennesker gjelder det som et grunnleggende prinsipp at deltakere i forsøk skal ha gitt sitt informerte samtykke. Hvis de ikke ønsker å delta, skal dette ikke føre til dårligere behandling. Forsøkspersoner kan når som helst trekke seg fra forskningsprosjektet.I Norge har myndighetene nedsatt Nasjonal forskningsetisk komité for naturvitenskap og teknikk og Nasjonal forskningsetisk komité for medisin og helsefag som organer for diskusjon og rådgivning om bioetikk.Også Bioteknologirådet behandler bioetiske spørsmål. Forskningsprosjekter som involverer mennesker vurderes av forskningsetiske komiteer for medisin – én i hver helseregion. Lovgivning Bioetiske betraktninger ligger til grunn for lov om fremstilling og bruk av genmodifiserte organismer (genteknologiloven) av 2. april 1993 og lov om humanmedisinsk bruk av bioteknologi med mer (bioteknologiloven) av 5. desember 2003. Les mer i Store norske leksikon bioteknologi – lovgivning bioteknologiloven etikk Litteratur Beauchamp, Tom L. & James F. Childress: Principles of biomedical ethics, 6th ed., 2009 Foss, Øyvind: Arv og gener : bioetikk mellom manipulasjon og menneskeverd, 1998 Kappel, Klemens: Medicinsk etik : en filosofisk disussion af bioetiske grundproblemer, 1996 Kemp, Peter: Det uerstattelige : en teknologi-etikk, 1996 Kemp, Peter m.fl.: Den bioetiske vending : en grundbog i bioetik, 1997 Klint Jensen, Karsten & Svend Andersen, red.: Bioetik, 1999 Kuhse, Helga & Peter Singer, red.: A companion to bioethics, 1998 Kuhse, Helga & Peter Singer, red.: Bioethics : an anthology, 2nd. ed., 2006  Mennesker og bioteknologi, 1991 (NOU 1991:6) Neegaard, Gunnar, red.: Moderne medisin og etikk, 1985 Sirnes, Thorvald & Per Sandberg, red.: Bioteknologiens etiske, juridiske og sosiale aspekt, 1999 Tranøy, Knut Erik: Medisinsk etikk i vår tid, 4. utg., 2005 Østnor, Lars, red.: Bioetikk og samfunn, 1995 Østnor, Lars, red.: Bioetikk og teologi, 1996