diaspor
        
         (botanikk)
Store norske leksikon,Biologi,Vitenskapsgrener i biologien,Botanikk,Planteanatomi,Plantenes form,Frø og formeringsorganer
Diaspor er den delen av en plante som løsner, spres og danner en ny plante. Dette kan være sporer, frø med eller uten vedheng, hele frukter, yngleknopper eller fragmenter av planten.
Diasporer kan dannes ved kjønnet eller ukjønnet formering. Yngleknopper og plantefragmenter som spres er en form for ukjønnet (også kalt vegetativ) formering, mens sporer, frø og frukter som regel dannes ved befruktning. Unntaket er arter med agamospermi, en form for apomiksis der frøene eller sporene som danner en ny plante ikke befruktes. Dette gjelder for eksempel nyresoleie, løvetann og mange bregner. Eksempler på ulike typer diasporer Hos arter med belgkapsel eller kapsel (inkludert arter med skulper eller belger som åpner seg) spres frøene alene. Akeleie, brudelys og artene i gravmyrtslekta (Vinca) er eksempler på arter med belgkapsel. Artene i valmueslekta og de fleste artene i orkidéfamilien er eksempler på arter med kapsel.Hos arter der frukten eller de individuelle delfruktene (dersom frukten er et spaltefrukt) er et bær, en nøtt, smånøtt eller steinfrukt, slik som henholdsvis misteltein, eik, blodtopp og krekling, er diasporen en frukt.Hos arter med hjelpefrukt, for eksempel eplefrukter og jordbær, består diasporen av ulike cellevev i tillegg til vevet fra fruktbladene. Brannlilje, harerug og geitsvingel er noen eksempler på arter med yngleknopper. Froskebitt er et eksempel på en art der et fragment av planten (kalt turion) fungerer som diaspore. De fleste levermoser og noen bregner (som artene i hinnebregnefamilien) har spesialiserte vegetative diasporer som kalles grokorn. Mange moser formerer seg også vegetativt ved fragmentering.Ordet 'diaspor' brukes også om isidier og soredier, de spesialiserte vegetative spredningsenhetene hos arter av lav. Les mer i Store norske leksikon frøspredning formering – biologi apomiksis yngleknopper turion