Arktisk råd
Store norske leksikon,Samfunn,Politikk og offentlig forvaltning,Internasjonal politikk,Internasjonale organisasjoner,Regionale organisasjoner
Arktisk råd er et regionalt samarbeidsorgan for de arktiske landene Canada, Danmark, Finland, Island, Norge, Russland, Sverige og USA. Arktisk råd er det eneste organet som omfatter alle de åtte arktiske landene.
Seks internasjonale urfolksorganisasjoner har status som permanente deltakere i rådet, hvor 13 ikke-arktiske stater og flere internasjonale og ikke-statlige organisasjoner har observatørstatus. Rådets hovedmålsetting er å bidra til bærekraftig utvikling og beskyttelse av miljøet i Arktis. Historikk Etter den kalde krigen tok Finland i 1989 et initiativ til et miljøsamarbeid i Arktis. Initiativet førte fram til Declaration of the Protection of Arctic Environment, som ble vedtatt på et ministermøte i Rovaniemi, mellom Canada, Danmark, Finland, Island, Norge, Sovjetunionen, Sverige og USA 14. juni 1991. Denne arktiske miljøvernstrategien er kjent som Arctic Environmental Protection Strategy (AEPS).På et ministermøte i Ottawa 19. september 1996 mellom Canada, Danmark, Finland, Island, Norge, Russland, Sverige og USA ble det vedtatt å utvide det arktiske samarbeidet til også å omfatte økonomisk, sosial og kulturell utvikling i det arktiske området. Dette ble nedfelt i Declaration on the Establishment of the Arctic Council, også kjent som Ottawa Declaration (1996). Anerkjennelse av urbefolkningens spesielle kunnskaper og den betydning dette har for forståelsen av de arktiske samfunn, var sentralt i Ottawa-erklæringen. Derfor ble det i erklæringen slått fast at urfolksorganisasjoner i Arktis kan få status som permanente deltakere. Konsekvenser av Russlands invasjon Ukraina 8. juni 2022 publiserte sju av medlemslandene i Arktisk råd (Canada, Danmark, Finland, Island, Norge, Sverige og USA) følgende pressemelding: «Som følge av Russlands invasjon av Ukraina bestemte sju av de åtte arktiske statene 3. mars at Arktisk råd skulle ta en pause og stoppe all møtevirksomhet og utadvendt aktivitet. Vi gjenopptar nå prosjektarbeidet i Arktisk råd, uten russisk deltakelse.» Samarbeidet i Arktisk råd Arktisk råds ministermøter avholdes hvert annet år. Formannskapet for ministermøtene roterer mellom medlemslandene. Norge hadde formannskapet i perioden 2007–2009. Utenom ministermøtene blir arbeidet ledet av nasjonale koordinatorer på embetsnivå. Arktisk råds faste sekretariat holder til i Tromsø. Sekretariatet ledes av Nina Buvang Vaaja fra Norge.De permanente deltakere har anledning til å delta på alle møter og aktiviteter i regi av Arktisk råd. Seks urfolksorganisasjoner har slik status. Disse urfolksorganisasjoner er: Samerådet Inuit Circumpolar Conference (ICC) Russian Association of Indigenous Peoples of the North (RAIPON) Aleut International Association (AIA) Arctic Athabaskan Council Gwich'in Council International  Det er opprettet et urfolkssekretariat i København for å bistå de permanente deltakerne faglig og praktisk i forbindelse med deres deltakelse i Arktisk råd.Følgende 13 ikke-arktiske land har observatørstatus i Arktisk råd: Frankrike India Italia Japan Kina Nederland Polen Singapore Spania Storbritannia Sveits Sør-Korea Tyskland  Innenfor rammen av rådets virksomhet er det inngått tre bindende avtaler mellom medlemslandene: Rammeverk fra 2011 for samarbeid mellom medlemsstatene om søk og redning. Avtale av 2013 om beredskapssamarbeid ved oljesøl. Avtale av 2017 om forskingssamarbeid.  Det er opprettet seks arbeidsgrupper som dekker følgende programområder: Handlingsprogram mot forurensing i Arktis Overvåkning av det arktiske miljø Bevaring av arktisk fauna og flora  Beredskap mot akutt forurensning Beskyttelse av det marine miljø Bærekraftig utvikling  Arbeidsgruppene utarbeider rapporter for medlemslandene. Betydningen av Arktisk Råd Siden Arktisk råd ble etablert i 1996 er dets internasjonale betydning vesentlig styrket, og rådet har blitt det sentrale forumet for politikkutvikling i Arktis, med fokus på bærekraftig utvikling, beskyttelse av miljøet og næringsutvikling. Dokumentasjonen fra rådet om konsekvensene av klimaendringene i Arktis hadde stor betydning i prosessene som ledet fram til Parisavtalen av 12. desember 2015. Les mer i Store norske leksikon Arktis Parisavtalen Eksterne lenker Ottawa Declaration (1996) Arctic Council