båndsag
Store norske leksikon,Teknologi og industri,Industri,Trelast og treforedling,Sag og høvleri
Båndsag, et endeløst stålbånd forsynt med sagtenner for skjæring av materialer som stål, stein og tre.
Båndsagen finnes i mange størrelser, fra små hobbymaskiner til store maskiner for sagtømmer. Stålbåndet løper over to hjul som er plassert over hverandre i et stativ. Det nedre hjulet brukes til å trekke båndet rundt, mens det øvre holder det stramt. Emnet som skal skjæres, hviler på et arbeidsbord som er plassert mellom de to hjulene ved sagbladets ytterside, og der hvor bladet har en nedadgående bevegelse. På mindre maskiner kan bordet ofte vippes sideveis, slik at snittet kan gjøres i ønsket vinkel. Typer Båndsager brukes i snekkerier til å dele opp materialer i lengderetningen eller, forsynt med særlig smale blad, til å skjære krumme snitt (sveife). Til oppdeling av tømmerstokker brukes store, tunge maskiner med sagblad i bredder på 150–200 mm og lengde på cirka 10 meter. Maskinene brukes enkeltvis, eller de kan være sammenbygd, opp til fire sammen, for å dele tømmerstokken i flere planker og bord samtidig. I mange tilfeller er også båndsagen bygd sammen med sirkelsag eller planreduseringsmaskin. Mange sagbruk har tatt i bruk båndsager fordi disse kan bruke tynnere blad enn andre sagmaskiner, slik at råstoffet blir bedre utnyttet. For tyngre arbeid, både i stål og tre, vil emnet bli matet maskinelt gjennom maskinen, men for særlig tunge arbeidsstykker finnes det også konstruksjoner der arbeidsstykket ligger fast mens maskinen forflytter seg. Det finnes tømmersager med tanning på begge sider av bladet som skjærer både ved frem- og tilbakeføring av stokken. Disse maskinene er bare anvendt til meget store tømmerdimensjoner. Les mer i Store norske leksikon sag sagbruk