kildevern
Store norske leksikon,Jus,Personrett
Kildevern er medienes, redaktørenes og journalistenes rett til ikke å oppgi sine kilder, selv ikke under rettslig vitneavhør. Pressens kildevern er en sentral del av ytringsfriheten, slik den også er beskyttet i den europeiske menneskerettighetskonvensjonens artikkel 10.
Kildevernet er nå regulert i straffeprosessloven av 1981 § 125, og tvisteloven av 2005 § 22-11. Det fastsettes blant annet at redaktøren av et trykt skrift kan nekte å svare på spørsmål om hvem som er forfatter av en artikkel eller melding i skriftet eller hjemmelsmann for opplysninger i det. Redaktørens rett til å nekte å oppgi hjemmelsmann gjelder også om opplysningene ikke er blitt trykt, forutsatt at de er gitt til redaktøren til bruk i redaktørens virksomhet.Samme rett som redaktøren har også andre som har fått kjennskap til forfatteren eller hjemmelsmannen gjennom sitt arbeid for vedkommende forlag, redaksjon, pressebyrå eller trykkeri. Bestemmelsene om kildevern gjelder tilsvarende for kringkastingssjef og kringkastingsmedarbeider.Retten kan likevel etter en samlet vurdering pålegge vedkommende å oppgi navnet på forfatteren eller hjemmelsmannen når vektige samfunnsinteresser tilsier at opplysningen gis og den er av vesentlig betydning for sakens oppklaring. Dersom forfatteren eller hjemmelsmannen har avdekket forhold som det var av samfunnsmessig betydning å få gjort kjent, kan vitnet bare pålegges å oppgi navnet når det finnes særlig påkrevd. Vilkårene for å kunne pålegge vitneplikt ble skjerpet ved en lovendring i 1999.Retten kan bestemme at forklaring i tilfelle bare skal meddeles den selv og partene i møte for stengte dører og under pålegg om taushetsplikt. Pressens interne regler Pressens interne regler om forholdet til dens kilder kommer til uttrykk i Vær varsom-plakaten, som er rettesnor for Pressens faglige utvalg. Vær varsom-plakaten (3.4) beskriver kildevernet som et grunnleggende prinsipp i et fritt samfunn og en forutsetning for at pressen skal oppfylle sitt samfunnsoppdrag og sikre tilgangen på vesentlig informasjon.De senere år har teknisk etterforskning av kildeinformasjon skapt nye utfordringer for kildevernet ved at digitale spor benyttes i jakten på medienes kilder, og stadig flere mediehus og journalister krypterer sine tipstjenester, e-post- og SMS-systemer for å sikre kildevernet. Historie Opprinnelig gjaldt det ikke særregler om vitneplikt for redaktører og journalister. De var undergitt de vanlige bestemmelser om vitner i straffeprosessloven av 1887 og tvistemålsloven av 1915 kapittel 15. Dette ledet ikke sjelden til konflikter som følge av den taushetsplikt som var kutymemessig fastslått i pressekretser. Fra pressehold ble det arbeidet for å utvirke en mer tilfredsstillende lovgivning, og ved lov om endringer i straffeprosessloven og tvistemålsloven 15. juni 1951 ble pressens ønskemål i betydelig utstrekning imøtekommet. Les mer i Store norske leksikon ytringsfrihet taushetsplikt Litteratur Kildevern og offentlighet i rettspleien, 1988 (NOU 1988:2) Les i bokhylla  Øy, Nils E.: Anonymitetsrett og kildevern, 1994 Les i bokhylla  Lindahl, Ina: Massemedienes kildevern, 2009