adresseaviser
Store norske leksikon,Samfunn,Medier,Journalistikk,Journalistiske begreper
Adresseaviser var aviser som hadde til formål å gi opplysninger om ledige stillinger, varer til salgs, skipsanløp, skipsavganger, tapte og funne saker, offentlige kunngjøringer og så videre. Adresseavisene hadde sin opprinnelse i adressekontorene – opplysningsbyråer hvor publikum fikk slik informasjon. Man oppdaget snart at det var bedre å samle alle disse opplysningene i et trykt blad, som kunne bestilles i fast abonnement. Det trengtes kongelig bevilling til slike foretak.
Det første adressekontoret i Norge ble opprettet av Ole Brose i Bergen i 1764. Han sendte ut første nummer av sine Bergens Adressecontoirs Efterretninger i 1765. Martinus Nissen fikk et tilsvarende privilegium i Trondheim i 1767, hvilket resulterte i Adresseavisen. I Kristiansand fikk man adressekontor i 1769 ved tollkontrollør Hans Dreyer. Det fantes ikke noe boktrykkeri i byen, og han sendte ut en håndskreven adresseavis. I Stavanger var det i 1770 også et adressekontor med håndskreven ukeavis. Den fikk ikke lang levetid. Les mer i Store norske leksikon adressekontor norsk presses historie