Christian Blom
Store norske leksikon,Kunst og estetikk,Musikk,Klassisk musikk,Den klassiske musikkens historie,Klassisk musikk på 1800-tallet,Norske klassiske komponister og verker før 1900
Christian Blom var en norsk komponist og skipsreder. Han er mest kjent for sin musikk til Henrik Anker Bjerregaards «Sønner av Norge», i mange år ansett for Norges nasjonalsang.
Bakgrunn Ni år gammel ble Blom sendt til København for å gå på skole og allerede der kan han ha fått musikkundervisning. Tilbake fra Danmark fikk han instruksjon i fiolinspill hos stadsmusikant Berner i Tønsberg. I tillegg til fiolin spilte Blom etter hvert også cello. I 1810 giftet Blom seg med sin kusine, den musikkinteresserte Susanne Cathreine Blom. Sammen skapte de et mangfoldig og blomstrende musikkmiljø i Drammen. Byen hadde allerede i 1801 fått et dramatisk selskap, men i 1814 startet han «Det nye musikalske Selskab» som tidvis fikk samme betydning som «Det musikalske Lyceum» i Kristiania. På Bloms mange reiser, ikke minst til Holland, kjøpte han noter og mottok viktige musikalske impulser som han videreformidlet til hjembyen. Drammens musikkliv Fra en enkel start med små ukentlige sammenkomster i Bloms hjem der det ble musisert og sunget med forskjellige besetninger, gikk samlingene over til en form for musikalsk salong med fru Blom som vertinne. Samlingene økte i omfang og man flyttet etter hvert over til «Skuespillhuset». Resultatet ble konserter der man samarbeidet med «Drammens dramatiske Selskab» og «Det harmoniske Selskab», janitsjarorkesteret i byen. Her spilte man musikk for to- og fir-hendig klaver, kammermusikk av forskjellig slag, utdrag av syngespill, komedier og teaterstykker. Blom spilte vekselsvis fiolin og cello i orkestret og i forskjellige kammermusikk-sammenhenger.I 1820-årene hadde man i Drammen en fast stadsmusikant som hadde ansvar for byens dansemusikk. Når utenlandske kunstnere gav konserter, ble man akkompagnert av «Det nye musikalske Selskab». I 1823 ble det opprettet en sangskole til å fremme korsangen i byen og Blom var sterkt opptatt av at også sangen i allmueskolen skulle utvikles. Den unge cellisten Ole Fredriksen, som hadde vært ansatt i opera-orkestret i Paris, fikk i oppdrag å ta hånd om instrumentalundervisningen. Konsertlivet blomstret ganske betydelig i 1830-årene med oppføringen av Waldemar Thranes «Fjeldeventyret» i 1831 som kronen på verket.Selv om Blom i løpet av 1840-årene reduserte sin aktivitet rent praktisk i musikklivet, var han fremdeles opptatt av Drammen skulle være godt forsynt med utøvere og musikklærere. Et viktig initiativ fra Blom var stiftelsen av «Drammens Sangforening» i 1849 og «Haandverkersang-foreningen» i 1851. Blom lå også forholdene til rette for å få ansatt Johan G. C. Spiess som organist i 1856. Komposisjonene Frem til 1850 komponerte Blom bare leilighetssanger. Mest kjent er «Sønner av Norge» til Henrik Anker Bjerregaards tekst. Sangen ble komponert i 1820 som del av en konkurranse om den beste norske nasjonalsang, en konkurranse arrangert av Norges Vel. I 1822 vant Bloms sang prisen for beste melodi til Bjerregaards tekst. Sangen ble Norges «kronede» nasjonalsang og først i 1860-årene måtte den vike plassen for Bjørnsons og Nordraaks «Ja, vi elsker». Etter «Sønner av Norge» fulgte flere lignende melodier med tekster som omhandlet fedrelandskjærlighet med hyllest til naturen, historien og fremskrittet. Estetikk  De fleste av Bloms oppbevarte 40 kor- og solosanger har klaverakkompagnement. Det er i tillegg bevart to større vokalverk, «Holbergs Minde» og «Kirkekantate». I orkesterverket «National ouverture» benyttet Blom selvstendige motiver hentet fra «Sønner av Norge». I flere år ble ouverturen spilt ved 17.mai-forestillingen på Christiania Theater. Ouverturen er stort anlagt og slutter med at et blandet kor firstemt synger hele sangen med orkestereakkompagnement. Alle komposisjoner fra Bloms første tid er med melodier som er lett å huske og med et akkompagnement som består av enkel akkordikk. Frem til 1850 hadde Blom bare komponert leilighetssanger. Senere fikk han mulighet til å fordype seg i komposisjonsvirksomheten. Mellom 1855–1858 er det bevart tre strykekvartetter og en strykekvintett av Blom. Den siste strykekvartetten har i tredje sats den populære folketonen «Kjenner du ho Guro» som tema for en rad variasjoner – antagelig første gang en norsk folketone er brukt som tema i et kammermusikkverk.Disse kammermusikkverkene viser en viss frisk melodisk oppfinnsomhet samt at Blom har hatt kjennskap til den wienerklassiske kvartett-tradisjonen. Verkene har fire satser og viser de vanlige formskjemaene. Tematikken er god og tyder på at Blom hadde kjennskap til instrumental motivoppbyggning – noen steder er en klar Haydn-påvirkning å spore. Harmonikken virker bitvis en aning usikker, særlig i de tidligste komposisjonene, mens de senere verkene er sikrere og har en mer utviklet harmonikk så som bruk av altererte vekseldominanter og neapolitanerakkorder. Formen er Bloms store svakhet – komposisjonene blir en lett og løs sammenkjeding av melodier. Kontrapunktiske virkemidler mangler helt.Hans manuskripter finnes i Nasjonalbiblioteket. Verkoversikt «Sønner av Norge» (1820) «Ton Harpe høit! Ton om mit Fædreland» «Hellige elskede Fædreland» «Harald Haarfagres Slagsang» «Hver Nordmaands Sjæl for elskte Norge brænder» «Holberg Minde» – et større vokalverk «Kirkekantate» – et større vokalverk «National ouverture» – for kor og orkester «Schultz’s Minde – en hyldest til en av de store norske patrioter «Sørgedigt ved Frantz Henrik Auberts Død» – tekst av Henrik Wergeland (trykt 1843) «Stormsang» – tekst av Mauritz Hansen (1827) «Requiem» – et korverk til tekst av Th. Thaarup (1850) Strykekvartett nr. 1 (1855) Strykekvartett nr. 2 – trolig tapt Strykekvartett nr. 3 (1856) Strykekvintett (1857) Strykekvartett nr. 4 (1858) Les mer i Store norske leksikon musikk i Norge musikk i romantikken Christian Blom i Norsk biografisk leksikon Litteratur Grinde, Nils: «Norsk musikkhistorie». Oslo 1993 «Norges musikkhistorie» (hovedred. Arvid O. Vollsnes) bd. 2. Oslo 2001