boligmassen i Norge
Store norske leksikon,Samfunn,Bolig og eiendom
Boligmassen i Norge er beskrevet gjennom løpende oppdatert statistikk, og folke- og boligtellingene. Med få unntak har vi i Norge hatt folke- og boligtelling hvert tiår siden 1890. Dessuten er det foretatt noen spesielle boligundersøkelser, blant annet Eilert Sundts arbeid om boligforholdene i Oslo så tidlig som i 1858. I 1967, 1973, 1981, 1988 og 1995 foretok Statistisk Sentralbyrå representative boligundersøkelser som omfattet hele landet.
Opplysningene nedenfor om boligforholdene i Norge er basert på materialet fra folke- og boligtellingene, hvorav den seneste ble avholdt i 2011. I 2011 ble en folke- og boligtelling for første gang gjennomført uten spørreskjema, i stedet ble det gjenbrukt data fra registre i andre offentlige etater som Skatteetaten, Statens kartverk og NAV.I Norge er det (2021) cirka 4,2 millioner bygninger, herav 2,6 millioner boligbygninger. Siden 1950 har antall boliger blitt firedoblet. Siden den første boligtellingen har boligforholdene/boligstandarden bedret seg i takt med velstandsutviklingen. Størrelsen på boligene har økt; i 2001 hadde gjennomsnittsboligen 4,1 rom mot 3,6 i 1980. Antall personer per rom gikk ned fra gjennomsnittlig 1,95 i 1890 til 1,10 i 1930 og til 0,60 i 1990 og 2001. Endringer fra 1950–2001 Oppstillingen nedenfor viser utviklingen i antall boliger og botetthet målt med bosatte personer per bolig og rom fra 1950-tellingen og frem til 2001-tellingen. Den vesentlige bedringen i botettheten henger sammen med stor boligbygging i etterkrigstiden – over 1,54 millioner boliger, det vil si 78 prosent av boligmassen, er bygd i perioden 1946–2001. Boligproduksjonen var på topp i 1970-årene, da det i gjennomsnitt ble fullført rundt 40 000 nye boliger i året. Utover i 1980-årene og frem til 1993 sank antallet til under 16 000. Det ble bygget flere boliger utover i 1990-årene, men produksjonsindeksen flatet igjen ut etter tusenårsskiftet. Omfattende forbedring av de eldre boligene har dessuten medført en betydelig høyere boligstandard, både når det gjelder teknikk og utstyr, for de fleste mennesker i landet. I tabellen under er boligene fordelt etter byggeår. Storparten av boligene, 61 prosent, består av frittstående eneboliger (herunder våningshus på gårdsbruk), rekkehus, horisontaldelte tomannsboliger og andre mindre hus med færre enn tre etasjer. I 2001 utgjorde eneboligene 57 prosent av alle boliger med oppgitt hustype, mens rekkehus utgjorde 13 prosent, horisontaldelte tomannsboliger og andre mindre hus utgjorde 8 prosent og boligblokkene utgjorde 17,5 prosent av alle boliger. Nedenfor gis en oversikt over den prosentvise andel av boliger med innlagt WC og bad i boligen. I 2001 hadde 97 % av befolkningen boliger med innlagt WC, og 97 prosent hadde innlagt bad. At andelen personer er høyere enn andelen boliger med slikt utstyr, henger sammen med at det gjennomgående er mindre husstander som bor i de dårlig utstyrte boligene. Spesifikasjoner om utstyrsstandard etter befolkningens alder viser at en mindre andel eldre mennesker har boliger med WC og bad enn befolkningen som helhet. Boligform Andel     Privateid bolig 62,5 %   Andelsbolig el.l. 14,1 %   Tjenestebolig 1,0 %   Andre leieforhold 19,3 %   På andre vilkår 3,1 % Boligform Antall Andel     Eneboliger 8 024 38 %   Tomannsboliger 1 917 9 %   Rekkehus, kjedehus og andre småhus 2 909 14 %   Boligblokker 6 338 30 %   Bygning for bofellesskap 1 100 5 %   Under 50 % bruksareal til bolig 811 4 % År Boliger med WC Boliger med bad     1960 46 % 45 %   1970 72 % 66 %   1980 89 % 88 %   1990 96 % 96 %   2001 97 % 97 % Byggeår Antall bebodde boliger Prosent av boligmassen     1900 og tidligere 127 366 6,5   1901–1945 289 090 15   1946–1960 358 209 18,3   1961–1970 308 484 15   1971–1980 374 184 19   1981–1990 294 013 15   1990–2001 210 185 11   Sum 1 961 548 År Boliger Antall rom Antall bosatte per rom     1950 889 000 3,53 0,92   1960 1 075 000 3,27 0,77   1980 1 524 000 2,7 0,7   1990 1 751 000 2,4 0,6   2001 1 961 548 2,3 0,6 Fullførte boliger i Norge fra 1946 År Boligenheter     1946 6 649   1950 22 395   1955 32 128   1960 26 773   1965 27 585   1970 36 533   1975 40 990   1980 32 276   1985 26 014   1990 26 478   1995 19 059   2000 19 145   2002 21 099 Les mer i Store norske leksikon bolig