Trinidad, Kuba
<s>Trinidad je grad u središnjoj kubanskoj provinciji Sancti Spíritus.</s><s>Grad je smješten u podnožju gorja Escambray i blizu obale Karipskog mora.</s>

<s>Trinidad je bio središte proizvodnje šećera od kasnog 18. do konca 19. soljeća.</s><s>On je jedan od najsačuvanijih karipskih gradova iz vremena proizvodnje i trgovine šećerom.</s><s>Zbog toga je 1988. godine Trinidad, zajedno s obližnjom dolinom Valle de los Ingenios upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Americi.</s>

<s>Povijest</s>

<s>Trinidad je osnovao španjolski konkvistador Diego Velázquez de Cuéllar 23. prosinca 1514. godine kao Villa De la Santísima Trinidad ("Naselje Presvetog Trojstva").</s><s>Kao jedan od prvoosnovanih američkih gradova služio je kao postaja u španjolskom kolonijalnom širenju američkim kontinentom.</s><s>Iz njega je svoju ekspediciju započeo Francisco Hernández de Córdoba 1517., te Hernán Cortés 1518. godine.</s><s>Krajem 16. vijeka grad je izrastao u trgovište, uglavnom zahvaljujući svom povoljnom položaju između mora i planina.</s>

<s>Bogati baskijski veleposjednik iz južne Kube, Francisco Iznaga, je izabran za gradonačelnika 1540. godine.</s><s>On je ustanovio moćnu obitelj koja se smjestila na svojoj plantaži u blizini grada i vladala bogatim područjem u kojemu se proizvodio šećer na brojnim šećeranama uz pomoć robovskog rada.</s><s>Kasnije su se njegovi potomci borili u ratu za neovisnost Kube i pripajanju SAD-u, od 1820ih do 20. stoljeća.</s>

<s>Do 1796. godine Trinidad je bio treći po veličini grad na Kubi i u njemu je imenovan guverner.</s><s>Kuba je tijekom 18. i 19. stoljeća postala najveći proizvođač šećera na svijetu, što je dovelo do bogaćenja Trinidada.</s><s>Kako bi šećer bio što svježiji i podnosio dulja putovanja, koncem 1880-ih je od Trinidada do obalnog mjesta Casilda položena 6 km duga željeznička pruga.</s>

<s>Nakon Rata za neovisnost Kube koncem 19. stoljeća dominacija ovog područja u proizvodnji šećera je opala i mnoge šećerane su napuštene ili srušene, a Trinidad je izgubio na važnosti i nije promijenjen industrijalizacijom.</s><s>Tako je sačuvano njegovo povijesno središte grada koje je danas zaslužno za sve jaču gospodarsku granu grada, turizam.</s>

<s>Znamenitosti</s>

<s>Urbani izgled Trinidad datira većim dijelom iz prva dva stoljeća njegova postojanja.</s><s>Kamene zgrade su bile rijetkost prije razdoblja velike šećerne industrije, a danas grad duguje svoj ​​šarm svojim zgradama iz 18. i 19. stoljeća.</s><s>Sve ulice u gradu vode do glavnog trga (Plaza Mayor), na kojem su dvije velike povijesne građevine, nasuprot zvonika Samostana sv. Franje (Convento de San Francisco).</s><s>Palacio Brunet na uglu između crkve i Calle Bolávar datira iz 18. stoljeća i predstavlja najizvorniju sliku zlatno doba grada, dok je neoklasicistička Palacio Cantero danas općinski muzej.</s>

<s>Drugdje unutar ovog homogenog grada, su javne građevine, izgrađene između 1824. i 1857., lako prepoznatljive po svojoj veličini i kvaliteti.</s><s>Karakteristika grada je i domaća arhitektura prizemnih kuća čije verande imaju široke tende i, ponekad, drvene balkone istaknute raznobojnim zidovima u pozadini, te s okvirima vrata i prozorima često u kontrastnoj boji.</s>

<s>Središnji park se sastoji od četiri mala vrta odvojena bijelo obojenom ogradom od lijevanog željeza, koja je podijeljena s dvije okomite šetnice.</s><s>One su usmjerene na dvije brončane statue hrtova, i krašene su fontanama s početka 19. stoljeća.</s><s>U središtu je kip Terpsihore, muza plesa.</s>

<s>U planinama iznad grada se nalazi i rezervat prirode Topes de Collantes, jedno od vodećih mjesta na Kubi za ekoturizam.</s><s>S druge strane, na obližnjoj obali se nalazi nekoliko turističkih atrakcija kao što je zaljev Casilda i plaža Ancon.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske poveznice
 mycubavisit.com, Online travel guide to Trinidad
 fotopedia.com , Selected photos of Trinidad
 opengalleries.org , Photos of Trinidad</s>

<s>Ostali projekti</s>

<s>Gradovi na Kubi
Svjetska baština na Kubi
Općine na Kubi</s>

