Sestrunj
<s>Sestrunj (talijanski: Sestrugno ili Sestrugn) je otok u Jadranskom moru u Hrvatskoj, koji administrativno podpada pod Zadarsku županiju.</s>

<s>Geografske karakteristike</s>

<s>Sestrunj je otok Zadarskog arhipelaga, na kom je 2011. živjelo samo 45 stanovnika.</s><s>Leži između Molata na sjeverozapadu, Dugog otoka na jugozapadu i jugu, Iža na jugoistoku, Ugljana na istoku i Rivnja na sjeveroistoku.</s>

<s>Dug je 11 i širok do 2 km u smjeru sjeverozapad-jugoistok
Sestrunj ima površinu od 15,12 km², a dužina njegove obale iznosi 29,345 km.</s><s>Najviše brdo Obručar ima 185 metara.</s><s>Jugoistočna obala je razvedenija od sjeverozapadne, duž nje leže uvale Kablin, Hrvatin (Hrvatinj), Dumboćica, Marovica i Sušica.</s>

<s>Građen je od gornjokrednog vapnenca i dolomita, a preko 80% njegove površine danas je obrastlo makijom.</s><s>Uokolo leže otočići; Sestrica Vela (0,2 km²), Sestrica Sridnja (0,1 km²), Sestrica Mala (0,03 km²), Veli Paranak (0,03 km²) i Mali Paranak (0,03 km²).</s><s>Jedino naselje nalazi se u unutrašnjosti, njegovi stanovnici bave se maslinarstvom, vinogradarstvom, ovčarstvom, ribarstvom i turizmom.</s>

<s>Historija</s>

<s>Otok je bio naseljen još od prahistorije, o čemu svjedoče ostatci ilirske gradine i nekropole na brdašcu Gračinici iznad sela.</s><s>Za antike je korišten kao kamenolom.</s><s>Prvi put je dokumentiran u 10. vijeku, kao Estiun u kronici Konstantina Porfirogeneta.</s>

<s>Tokom srednjeg vijeka bio je pod vlašću Zadarske komune, a od 1409. je u sastavu Mletačke Republike, koja ga je 1640. prodala zadarskoj porodici Soppe.</s><s>U to vrijeme na otoku se proizvodila cigla i crijepovi.</s>

<s>Transport 
Sestrunj je povezan dnevnim brodskim linijama sa Zadrom.
.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Otok Sestrunj  
 Sestrunj na karti Jadrana</s>

<s>Srednjodalmatinski otoci
Otoci u Hrvatskoj</s>

