Dimitrije Sergejevski
<s>Dimitrije Sergejevski (Sankt Peterburg, 20. 6. 1886 - Sarajevo, 10. 12. 1965) bio je ruski i bosanskohercegovački arheolog i filolog.</s>

<s>Biografija 
Studij arheologije i klasične filologije završio je na Univerzitetu u Sankt Peterburgu.</s><s>Poslije završetka studija predaje latinski jezik u Gimnaziji do 1914, kad počinje Prvi svjetski rat.</s><s>Nakon rata prelazi u Kraljevinu SHS (kasnija Kraljevina Jugoslavija), gdje također predaje latinski jezik kao srednjoškolski profesor.</s><s>Radio je kao profesor u Sarajevu 6 godina.</s><s>Za to vrijeme bio je i dobrovoljni saradnik Zemaljskog muzeja, a od 1930. prelazi na rad u Muzej, kao kustos.</s><s>U njemu ostaje sve do odlaska u penziju 1961, ne prekidajući svoju karijeru kao naučnik i muzejski radnik.</s>

<s>Period 1914-1945.</s><s>U prvom razdoblju vrši istraživanja, obilazeći pojedine krajeve Bosne i Hercegovine.</s><s>Sakupljao je u prvom redu epigrafsku građu i druge kamene spomenike iz rimskog doba.</s><s>Usput je registrirao i opisivao pojedine arheološke lokalitete.</s><s>Tako je s vremenom postao izvrstan poznavalac epigrafske građe i antičke topografije.</s><s>Otkrio je brojne spomenike autohtonog dalmatskog stanovništva, a to su, između ostalog, reljefi Dijane i Silvana iz Opačića i Suhača, hrama Mitre u Jajcu, te značajnog grobnog spomenika, tzv. cipusa iz Breze, s očuvanim imenom princepsa Dezitijata, koje je glasilo F. Valens Varronis f(ilius).</s><s>U nizu objavljenih radova o epigrafskim spomenicima, prvenstveno u Glasniku Zemaljskog muzeja i Spomeniku Srpske akademije nauka, Sergejevski se posebno zanima za utjecaj likovnih shvatanja i običaja autohtonog stanovništva na ikonografiju rimskih spomenika iz Zenice i okolnog područja.</s><s>Pored ovoga, bitan je njegov rad na nadgrobnim spomenicima u blizini Drine, u kojem iznosi prva zapažanja o njihovim tipovima i utjecaju Panonije na te spomenike.</s>

<s>Od 1945.</s><s>Poslije Drugog svjetskog rata Sergejevski je svoj rad usmjerio na proučavanje starokršćanske arheologije.</s><s>Objavio rezultate nekoliko arheoloških iskopavanja kasnoantičkih bazilika, poput one u Klobuku, Mokrom, Nerezima i Docu, kao i dva reviziona priloga o Dabravini i Brezi.</s><s>Nažalost, ova proučavanja nije uspio dovršiti jednim sintetičkim djelom, kako je to on sam najavljivao.</s><s>Pored toga, njegov naučni rad nije stao na navedenim stvarima, nego je prešao i na proučavanje rimskih cesta u sjevernoj Bosni, a na temelju epigrafske građe s tog područja napisao je i nešto o organizaciji antičkog rudarstva.</s><s>Dao je značajan doprinos proučavanju japodskih urni, kao i srednjovjekovnih stećaka; od njega potječe osnovna podjela stećaka na ležeće i stojeće.</s>

<s>Značajni radovi 
 Rimski natpis iz Žitomišljića, GZM, XXXVII, 1925, 87-89.</s><s>Dijana i Silvan, GZM, XLI, sv. 2, 1929, 95-101.</s><s>Spätantike Denkmäler aus Zenica, GZM, XLIV, sv. 2, 1932, 35-36 + Tbl.</s><s>XVII – XXIV.</s><s>Das Mithräum von Jajce, GZM, XLIX, 1937, 11-18 + Tbl.</s><s>V.
 I Rimski spomenici iz Bosne, "II Rimski natpisi iz Bosne", Spomenik, LXXXVIII, 1938, 95-131.</s><s>Rimski natpisi iz Bosne, Užičkog kraja i Sandžaka, Spomenik, XCIII, 1940, 13-160.</s><s>Srednjovjekovna groblja u Stuparima i Rastiku, GZM, LIII, 1941, 95-100.</s><s>Japodske urne, GZM, n. s. IV–V, 1949–1950, 45-93 + Tbl.</s><s>I–XIII.</s><s>Ludmer, Edicija: Srednjovjekovni nadgrobni spomenici Bosne i Hercegovine, Zemaljski muzej, Sarajevo, 1952.</s><s>Slike pokojnika na našim srednjovjekovnim nadgrobnim spomenicima, GZM, n. s. VIII, 1953, 131-139.</s><s>Staro-hrišćanska bazilika u Klobuku, GZM, n. s. A, IX, 1954, 189-210 + Tbl.</s><s>I–XV.</s><s>Rimski miljokaz sa ceste Narona-Salona, GZM, n. s. A, X, 1955, 149-150.</s><s>Bazilika u Dabravini (revizija), Sarajevo, Zemaljski muzej, 1956, 49 + Tbl.</s><s>I–XXII.</s><s>Bazilike u Nerezima i Docu", GZM, n. s. A, XIV, 1959, 163-173 + Tbl.</s><s>I–II.</s><s>"Bazilika u Mokrom, GZM, n. s. A, XV–XVI, 1960–1961, 211-228 + Tbl.</s><s>I–III.</s><s>Rimska cesta Narona-Leusinium (prethodna istraživanja), GZM, n. s. A, XVII, 1962, 111-113 + Krt.</s><s>1.
 Rimski rudnici željeza u sjeverozapadnoj Bosni, GZM, n. s. A, XVIII, 1963, 85-102.</s><s>Borne frontière romaine de Kosijerevo, Arhaeologia Iugoslavica, V, 1964, 93-95.</s><s>Iz Problematike Ilirske Umjetnosti</s>

<s>Literatura 
Arheološki leksikon Bosne i Hercegovine, tom 1, Sarajevo, 1988, str. 161-162.</s><s>Benac A: "Uz jubilej prof. Dimitrija Sergejevskog", GZM, XI, 1956, str. 7-8.</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi</s>

<s>Ruski arheolozi
Jugoslavenski arheolozi
Sankt Peterburg
Bosanskohercegovački arheolozi</s>

