Traheja (botanika)
<s>Traheja ili provodni elemet ili provodni član – u botanici – je jedna vrsta ćelija koje se nalaze u ksilemu, tkivu biljaka koje provodi vodu.</s><s>Elementi suda (trakice) obično se nalaze u cvjetnica (angiospermi), ali su odsutni u većini gimnospermi poput četinara.</s><s>Elementi suda su glavna karakteristika koja razlikuje "tvrdo drvo" angiospermi od "mekog drveta" četinara.</s>

<s>Morfologija
Ksilem je tkivo kod vaskularnih biljaka koje provodi vodu (i tvari koje su u njoj otopljene) prema gore u biljci.</s><s>Postoje dvije vrste ćelija koje su uključene u stvarni prijenos vode i hranljivih tvari: traheide i traheje.</s><s>Elementi sudova (traheje) su njihovi građevni dijelovi, koji čine glavni dio provodnog sistema u onim biljkama u kojima se nalaze.</s><s>Provodni sudovi stvaraju uspješan sistem za prijenos vode (uključujući neophodne minerale) od korijena do lišća i drugih dijelova biljke.</s>

<s>U sekundarnom ksilemu – ksilemu koji nastaje kako stabljika zadebljava, a ne kada se prvi put pojavi – traheja potiče iz vaskularnog kambija.</s><s>Duga ćelija, usmjerena duž osi stabljike, nazvana "fuziformni inicijal", dijeli se uzduž svoje dužine tvoreći nove sudovne elemente.</s><s>Ćelijski zid  postaje snažno "lignificiran", tj. razvija ojačavajući materijal izgrađen od lignina.</s><s>Bočni zidovi sudova imaju jamice: više ili manje kružna područja koja su u dodiru sa susjednim ćelijama.</s><s>Traheide također imaju jamice, ali samo traheje imaju otvore na oba kraja, koji povezuju pojedine elemente suda čineċi time kontinuirani cjevasti provodni sud.</s><s>Ovi krajnji otvori se nazivaju perforacije ili perforacijske ploče.</s><s>Imaju različite oblike: najčešći su jednostavna perforacija (jednostavni otvor) i skalariformna perforacija (nekoliko izduženih ljestvičastih otvora).</s><s>Ostale vrste objedinjavaju perforacijsku ploču foraminata (nekoliko okruglih otvora) i retikulatnu (mrežastu) perforiranu ploču (mrežasti obrazac, s mnogim otvorima).</s>

<s>U zrelosti protoplast (živi sadržaj ćelije) umire i nestaje, ali lignificirani ćelijski zidovi ostaju.</s><s>Traheja je tada mrtva ćelija, ali ona i dalje vrši svoju ulogu, a još uvijek je zaštićena okolnim živim ćelijama.</s>

<s>Evolucijski značaj
Prisustvo sudova u ksilemu smatra se jednom od ključnih inovacija koje su dovele do uspjeha cvjetnica.</s><s>Nekad se mislilo da su ti elementi evolucijka inovacija samo kod cvjetnica, ali njihovo odsustvo kod nekih baznih štitnjača i njihovo prisustvo u nekim članovima grupe Gnetales navode nas na to da se ova hipoteza mora preispitati.</s><s>Traheje u toj grupi možda nisu homologne s onima kod angiospermi ili su nastale kod prethodnih angiospermi.</s><s>Možda su kasnije izgubljeni u nekim baznim porodicama (npr. Amborellaceae, Tetracentraceae, Trochodendraceae i Winteraceae, koje je američki biolog Arthur Cronquist opisao kao "primitivna nefunkcionalnost".</s><s>Cronquist je smatrao da su sudovi roda Gnetum  konvergentni sa onima kod angiospermi.</s><s>Ćelije nalik trahejama pronađene su i u ksilemu rodovima Equisetum (konjski rep), Selaginella (šiljaste mahovine), te kod Pteridium aquilinum (bujad),  Marsilea  i Regnellidium'' (vodene paprati), i enigmatična fosilna skupina reda Gigantopteridales.</s><s>U tim slučajevima je među naučnicima općenito usaglašen stav da su se provodni sudovi razvijali neovisno, a moguće je da su se možda i više puta pojavljivali među angiospermama.</s>

<s>Povezano 
 Traheida</s>

<s>Vanjski linkovi</s>

<s>Anatomija biljaka
Drvo</s>

