Artemidor
<s>Artemidor ili Artemidor iz Efesa ( / Artemidōros) bio je profesionalni prorok koji je živeo u 2. veku nove ere.</s><s>Autor je sačuvanog dela u pet knjiga pod naslovom Sanovnik ( / Oneirocritica, dosl. ‘’Tumačenje snova’’).</s><s>Ne treba ga mešati sa drugim Artemidorom iz Efesa, koji je bio geograf i živeo u 1. veku pre n. e.</s>

<s>Artemidorovov Sanovnik sažima sva drevna znanja o proricanju na temelju snova, tzv. oneiromantiji, i vekovima će služiti kao referentni rad na tom pitanju.</s><s>Tim se delom za svoja istraživanja služio i Sigmund Freud.</s><s>Artemidorovo mesto rođenja je upitno, ali on sam, u uvodu svoja dva druga dela (Traktat o augurima i Traktat o hiromantiji) za sebe kaže da je "iz Efesa“.</s>

<s>Antički čovek nikad nije prestao da se zanima za snove, koji su doživljavani kao spona između čoveka i svega što prevazilazi iz njega.</s><s>Parafrazirajući Freudovo delo O snovima, može se reći da je antički čovek smatrao kako san prenosi bilo dobronamernu bilo nepovoljnu informaciju koja dolazi od viših sila, bogova i demona.</s><s>Od vremena homerskih pesama u 8. veku pre n.e. postavlja se pitanje o tumačenju snova i o ljudima koji ih tumače.</s><s>Od 5. veka pre n.e. grčki tekstovi počinju da koriste termin oneirokritès da označe ove tumače snova.</s><s>Često su to skromni ljudi koji se obraćaju publici koju susreću na agori ili povodom velikih skupova hodočasnika, tokom panegirija.</s><s>Za malu sumu novca oni mehanički objašnjavaju snove onima koji im prilaze..</s>

<s>U isto vreme, snovi igraju sve značajniju versku ulogu, kao u obožavanju Asklepija.</s><s>To dovodi do razvoja jedne vrste medicinskog svetilišta, u kojima pacijenti putem snova dobijaju svete za izlečenje.</s><s>Drugi tumači snova stavljaju se u službu moćnika, poput Aristandra iz Telmesa, koji je bio tumač snova Aleksandra Velikog.</s><s>Ovi profesionalci, svesni tehničke prirode svoje veštine koju metodično vežbaju, podstiču izradu teorijskih i praktičnih rasprava.</s><s>Od sve ove proizvodnje preživeo je samo Artemidorov sanovnik.</s>

<s>Život</s>

<s>Artemidor je poznat samo po onome što govori o sebi i onome što dodaju neki tekstovi u kojima se pominje, poput lekara Galena ili vizantijske enciklopedije Sude.</s><s>Zbog toga ga nije jednostavno datirati.</s><s>Ali njegovo delo sadrži mnogo detalja koji omogućavaju da se vidi koliko je on predstavnik svog okruženja i svog vremena.</s><s>Malo tekstova zapravo omogućava bolje razumevanje stvarnosti rimskog Istoka, to jest onog dela Rimskog Carstva u kome se još uvek govorilo grčkim jezikom.</s>

<s>Artemidor evocira neke istorijske događaje: pobunu kirenskih Jevreja koja je izbila 115. godine, na kraju vladavine Trajana; Eusebijino takmičenje, koje je utemeljio Antonin Pije oko 138-139, u znak sećanja na svog prethodnika i usvajatelja Hadrijana.</s><s>To omogućuje datiranje Artemidorovog života i dela.</s><s>Kao što je spomenuo lekar Galen oko 175-180 (Komentar Hipokratove rasprave o ishrani u akutnim bolestima), zaključujemo da bi se Artemidorova aktivnost odvijala u godinama 140-180, premda preciznije datiranje nije moguće.</s><s>Artemidor je tako živeo u vreme kada je Rimsko Carstvo pod vodstvom Antonina Pija (138-161) i Marka Aurelija (161-180) bilo na vrhuncu svoje moći i razvoja.</s><s>Jedan je od mnogih autora koji su obeležili ovo novo zlatno doba grčke književnosti i misli, u razdoblju "rimskog mira" (pax Romana).</s>

<s>Za sebe Artemidor kaže da je građanin Efesa.</s><s>Nesumnjivo je proveo dobar deo svog života u ovom bogatom i gusto naseljenom gradu Male Azije, na obali Egejskog mora.</s><s>Brojni spomenici iz 2. veka koje su austrijska iskopavanja otkrila na lokalitetu Efesa svedoče o urbanom pejzažu kojem je Artemidor svedočio i o prosperitetu ovog grada, kojim je tada dominirala bogata elita uglednika i koji je služio kao glavni grad rimske provincije Azije.</s><s>Život u Efesu se romanizirao: na primer, tamo su se organizovale gladijatorske borbe, što je bilo strano grčkoj tradiciji.</s><s>Artemidorov traktat svedoči o ostatku važnosti ove vrste spektakla za njegovu publiku.</s><s>Aktivna luka učinila je Efes otvorenim gradom prema spolja i ne bi trebalo da čudi to što je Artemidor mogao mnogo da putuje i što su do njega lako i obilno dolazile vesti o onome što se dešavalo širom Carstva.</s>

<s>Ako je preko svog oca, koji se prema Galenu zvao Foka, Artemidor bio Efežanin, majka mu je poticala iz Daldisa, mnogo skromnijeg grada u unutrašnjosti Male Azije, tačnije u Lidiji.</s><s>Artemidor objašnjava da je insistirao da se njegov Sanovnik objavi pod imenom Artemidora iz Daldisa, a ne "iz Efesa", kao kod njegovih drugih dela.</s><s>Želeo je naglasi domovinu svoje majke i učini je poznatom.</s>

<s>Artemidorovo ime (na grčkom "Artemidin dar") možda svedoči o odanosti njegove porodice Artemidi, velikoj boginji Efesa (i on sam evocira Artemidu Efešku u IV, 4).</s><s>U svojoj knjizi, međutim, Artemidor podvlači veze koje ga vezuju za glavnog boga grada Daldisa, Apolona Daldijana, koji se takođe zvao Apolon Mistes.</s><s>U zaključku druge knjige objašnjava da mu je ideja da napiše Sanovnik došla od Apolona Mistesa, i to tokom jednog sna.</s><s>Štaviše, božanska inspiracija je uobičajeno mesto među autorima ovog doba.</s><s>Istoričar Dion Kasije takođe je u snu dobio podstrek da napiše svoju Rimsku istoriju..</s>

<s>Premda se čini da je Artemidor bio jako vezan za svoje dve domovine, on je ipak mnogo putovao, posebno da bi prikupio potrebne informacije za svoja dela.</s><s>Otputovao je u evropsku Grčku, gde su se i dalje održavala prestižna takmičenja u Olimpiji i na Istmu.</s><s>Artemidor često ima priliku da dočara ovaj agonistički život grčkog sveta.</s><s>On sam u pismu posvećenja kaže da je često posećivao popularne tumače "tokom mnogo godina, kako u Grčkoj, u gradovima ili tokom panegirija, tako i u Aziji, Italiji i na najvećim i najmnogoljudnijim ostrvima" (vidi takođe predgovor pete knjige, gde govori o snovima koje je sakupio "na panegirijama Grčke i Male Azije, a takođe i u Italiji").</s><s>Otišao je i u Italiju i, nesumnjivo, u Rim.</s><s>Artemidoru su ova putovanja bila preduslov za pisanje Sanovnika i on toplo preporučuje putovanje sinu, koji se takođe zove Artemidor i koji je predodređen za istu aktivnost kao i njegov otac (prolog za četvrtu knjigu).</s><s>Ali najpoznatiji svet mu ostaje Mala Azija, gde često spominje velike gradove poput Smirne, Pergama ili Kizika.</s>

<s>Oženio se Musonijom, kćerkom Gaja Musonija Rufa.</s><s>Njihova se kćerka udala za čoveka po imenu Rufije (Rufius), za koga se navodi da je sin drugog Rufija i kćerke Gaja Cezija Basa.</s>

<s>Delo</s>

<s>Predgovori prve i četvrte knjige Sanovnika zaista pokušavaju da izlože osnovne principe i metode oneiromantije.</s><s>Omogućavaju nam uvid u veliku brigu koju je pisac uložio u sastavljanje svoje dokumentacije.</s><s>Ne samo da je putovao i upoznao se sa svim vrstama tumača snova, već je i prikupio što je moguće više oneirokritičnih rasprava (I, posveta); često spominje svoje prethodnike.</s><s>Artemidor se i profesionalno bavio tumačenjem snova i tu je uslugu bez sumnje naplaćivao svojim dobrostojećim klijentima.</s><s>Suda mu pripisuje tri različita dela: Oneirocritica, ali takođe i raspravu o proricanju zasnovanu na letu ptica (Oiônoskopika) te raspravu o čitanju linija ruke (Kheiroskopika).</s><s>Raspravu o letu ptica spominje i Galen, ali pripisivanje Artemidoru rasprave o čitanju linija na ruci ruke sigurno je netačno jer govori o onima koji to čine kao o šarlatanima.</s><s>Sam Artemidor kaže da je napisao mnogo knjiga (III, zaključak).</s><s>Međutim, Sanovnik je jedina njegova knjiga koja je došla do nas.</s>

<s>Treba dodati da se, iako je reč o gatanju, pa se stoga, s naše tačke gledišta, o sujeverju, Artemidor stavlja u uveliko racionalističku perspektivu, budući da zahteva metodičku strogost, koja je nesumnjivo razlikovala njegovo delo od drugih sličnih dela.</s>

<s>Pored toga što je praktikovao oneiromantiju, Artemidor je pročitao sve drevne rasprave i često je posećivao mnoge proroke, proučavajući tako snove koji se tu i tamo pričaju.</s><s>Artemidor ne samo da sebe nije video kao šarlatana, nego je bio uveren da se bavi korisnim i naučnim radom.</s><s>Svoju veštinu objašnjava sa još većom iskrenošću kad kaže da pojedini delovi njegovog dela nisu namenjeni javnosti, već samo njegovom sinu, poput cele četvrte knjige.</s><s>U ovom odeljku pokušava da uđe dublje u nauku o snovima kako bi sinu dao alat za tumačenje koji će ga učiniti "tumačem snova boljim od svih ili bar ne gorim od bilo kog drugog".</s>

<s>U stvari, Artemidorova je dokumentacija impresivna i sadrži oko tri hiljade snova.</s><s>Njegova vera u prediktivnu vrednost snova istog je reda kao i vera primitivca prema ritualu magije, čiji neuspeh da proizvede očekivani efekat ne poništava verovanje nego se pripisuje grešci u izvođenju rituala.</s><s>To je slučaj sa oneiromantijom.</s><s>San je po definiciji uvek istinit.</s><s>To što se san ne ostvaruje onako kako se očekivalo ne znači da je oneiromantija kao disciplina uzaludna, već da tumač snova nije uzeo u obzir sve elemente sna ili da ih je pogrešno protumačio.</s><s>Potrebna je velika pronicljivost da bismo bili dobar prorok i pokazali superiornu sposobnost da odgonetnemo zagonetke koje nam božanstvo genijalno nudi kroz san.</s>

<s>Na primer, Artemidor se seća sna jednog kapetana broda koji je, izgubljen u oluji, sanjao da pita da li će ikada stići u Rim.</s><s>Odgovor je bio "ou", grčka reč koja znači "ne".</s><s>Činilo se da je to bio jasan odgovor.</s><s>Međutim, ovaj hrabri kapetan je ipak stigao u Rim, ali 470 dana kasnije.</s><s>Da li je san bio kriv?</s><s>Ne, objašnjava Artemidorus, jer, u matematičkom sistemu notacije koji se koristi na grčkom, slovo omikron vredi 70, a ypsilon 400, ukupno 470: san je zato predvideo istinu, jer "nema razlike između izgovaranja samog broja i izgovaranja imena slova koje izražava broj".</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjske veze
Wiki Classical Dictionary: Artemidorus, s člankom o Artemidoru iz Dictionary of Greek and Roman Biography Charlesa Smitha (1867)
Suda Online: Artemidorus 
Ancient Divination and Astrology on the Web, Dream interpretation resources</s>

<s>Starogrčki pisci
Proroci</s>

