Količina
<s>Količina ili kvantitet (lat.) je osobina koja postoji kao veličina ili mnoštvo.</s><s>Kvantiteti se mogu porediti pomoću termina „više“, „manje“, „jednako“ ili dodeljujući brojevnu vrednost u smislu merenja jedinica.</s><s>Kvantitet je jedna od osnovnih klasa stvari pored kvaliteta, suštine, promene i relacije.</s><s>Kao osnovni pojam, kvantitet se koristi da pokaže na bilo koji tip kvantitativnih osobina stvari.</s><s>Neki kvantiteti su takvi po prirodi (kao brojevi) dok drugi funkcionišu kao stanja (osobine, dimenzije, atributi) stvari kao što su teško i lako, dugačko i kratko, široko i usko, veliko i malo, mnogo ili malo.</s><s>Mali kvantitet se često oslovljava kao kvantulum.</s><s>Dve osnovne podele kvantiteta, veličina i mnoštvo impliciraju osnovne razlike između povezanosti i nepovezanosti.</s>

<s>Pod imenima veličine dolazi isprekidano i diskretno, deljivo i nedeljivo kao i svi slučajevi zbirnih imenica: armija, flota, jato, vlada, kompanija, partija, ljudi, masa, nered i broj.</s><s>Pod imenom mnoštva dolazi ono što je neprekidno i ujedinjeno i imenice koje nisu zbirne: univerzum, materija, masa, energija, tečnost, materijal, životinja, biljka, drvo.</s>

<s>Pored analiziranja prirode i klasifikacije, problemi kvantiteta podrazumevaju usko povezane teme kao vezu veličine i mnoštva, dimenzionalnosti, jednakosti, proporcije, merenja kvantiteta, jedinica mere, broja i brojevni sistemi, tipovi brojeva i njihova međusobna povezanost kao numeričkih odnosa.</s>

<s>Stoga je kvantitet osobina koja postoji u rasponu veličina i mnoštava.</s><s>Masa, vreme, udaljenost, toplota i ugaono odvajanje su među poznatim primerima kvantitativnih osobina.</s><s>Dve veličine istog kvantiteta su u međusobnoj vezi kao odnos koji je realan broj.</s>

<s>Kvantitativne strukture</s>

<s>Kontinualni kvantiteti poseduju posebne strukture koje su prvo eksplicitno karakterizovane od strane Holdera (1901) kao set aksioma koji definišu osobine kao identitete i odnose između veličina.</s><s>U nauci, kvantitativne strukture su predmet empirističkih istraživanja i ne može se pretpostaviti da postoje a priori za bilo koju osobinu.</s><s>Linearni kontinuum predstavlja prototip neprekidnih kvantitativnih struktura koje je okarakterisao Holder (1901).</s>

<s>Fundamentalna osobina bilo kog tipa kvantiteta je da se veza jednakosti ili nejednakosti može principijalno iskazati u poređenju između posebnih veličina, dok se kvalitet koji je označen sličnošću, srodnošću, razlikom i raznovršnoću.</s><s>Još jedna fundamentalna osobina je aditivnost.</s><s>Aditivnost može uključivati pvoezanost u lanac kao na primer sabiranje dve dužine A i B da se dobije treća dužina A+B. Aditivnost nije ograničena na obimne kvantitete već može zahtevati odnose između veličina koje mogu biti uspostavljene kroz eksperimente koji dozvoljavaju testove hipoteziranih posmatranih manifestacija aditivnih odnosa veličina.</s><s>Još jedna osobina je kontinuitet, za koji Mičel kaže „Kontinuitet znači da ako izaberemo dužinu 'a', onda za svaki pozitivan realan broj 'r' postoji dužina 'b' takva da je b=ra“.</s>

<s>Kvantitet u matematici</s>

<s>Veličina i brojnost, dva osnovna tipa kvantiteta su dalje podeljena kao matematička i fizička.</s><s>Formalno rečeno, kvantiteti – njihovi odnosi, proporcije, red i formaln veze jednakosti i nejednakosti – proučavaju matematičari.</s><s>Esencijalni deo matematičkog kvantiteta se sastoji od skupljanja promenljivih gde se za svaku pretpostavlja njena vrednost.</s><s>One mogu biti skup jednog kvantiteta za koje kažemo skalari kada su predstavljeni realnim brojevima ili više kvantiteta kao npr. Vektori i tenzori, dve vrste geometrijskih objekata.</s>

<s>Matematička upotreba kvantiteta zbog toga varira i zavisi od situacije.</s><s>Kvantiteti se mogu koristiti kao beskrajno male količine, argumenti u funkcijama, promenljive u izrazima (zavisne ili nezavisne) ili probabilistički u nasumičnim i stohastičkim kvantitetima.</s><s>U matematici, veličine i mnoštva nisu dve različite vrste kvantiteta već su povezane jedna sa drugom.</s>

<s>Teorija brojeva pokriva teme diskretnih kvantiteta kao brojeva: brojevni sistemi sa njihovim odnosima i relacijama.</s><s>Geometrija proučava probleme prostornih veličina: prave linije, krive, površine i materije sa sve njihovim merama i vezama.</s>

<s>Kvantitet u fizici</s>

<s>Postavljanje kvantitativne strukture i veza između različitih kvantiteta je kamen temeljac moderne fizike.</s><s>Fizika je u suštini kvantitativna nauka.</s><s>Njen progres je prvenstveno postignut zbog polaganja apstraktnih vrsta materijalnih entiteta u fizičke kvantitete postavljanjem postulata da sva materijalna tela označena kvantitativnim osobinama ili fizičkim dimenzijama su podložna merenjima i posmatranjima.</s><s>Fizika pokriva fundamentalne kvantitete kao što su prostor (dužina, širina i dubina), vreme, masu i silu, temperaturu, energiju i kvantuum.</s>

<s>Razlika je takođe uspostavljena između intenzivnog kvantiteta i ekstenzivnog kvantiteta kao dva tipa kvantitativnih osobina, stanja ili odnosa.</s><s>Dimenzije jednog intenzivnog kvantiteta ne zavise od veličine, obima, objekta ili sistema kojeg je taj kvantitet osobina, dok dimenzije ekstenzivnog kvantiteta su adtivine kao delovi jednog entiteta ili podsistema.</s><s>Zbog toga dimenzije ne zavisi od obima entiteta ili sistema u slučaju ekstenzivnih kvantiteta.</s><s>Primeri intenzivnih kvantiteta su gustina i pritisak dok su primeri ekstenzivnog kvantiteta energija, zapremina i masa.</s>

<s>Kvantitet u logici i semantici</s>

<s>U odnosu na kvantitet, predlozi su grupisani kao univerzalni i posebni koji se primenjuju na ceo predmet ili deo predmeta koji je zasnovan.</s><s>Prema tome imamo egzistencijalne i univerzalne kvantifikatore.</s><s>U odnosu na značenje nacrta, kvantitet uključuje dve semantičke dimenzije: 1. Ekstenzija ili obim (utvrđivanje posebnih klasa ili pojedinačnih slučajeva predstavljenih nacrtom) 2. Namera (sadržaj ili razumevanje ili devinicija) 3. Merenje svih implikacija (odnose i udruženja uključenih u nacrt, njegova unutrašnja konstitucionalna značenja i veze).</s>

<s>Literatura</s>

<s>Laycock, H. (2006).</s><s>Words without Objects: Oxford, Clarendon Press.</s><s>Oxfordscholarship.com
 Michell, J. (1993).</s><s>The origins of the representational theory of measurement: Helmholtz, Hölder, and Russell.</s><s>Studies in History and Philosophy of Science, 24, 185-206.</s><s>Michell, J. (1999).</s><s>Measurement in Psychology.</s><s>Cambridge: Cambridge University Press.</s><s>Michell, J. & Ernst, C. (1996).</s><s>The axioms of quantity and the theory of measurement: translated from Part I of Otto Hölder’s German text "Die Axiome der Quantität und die Lehre vom Mass".</s><s>Journal of Mathematical Psychology, 40, 235-252.</s><s>Newton, I. (1728/1967).</s><s>Universal Arithmetic: Or, a Treatise of Arithmetical Composition and Resolution.</s><s>In D.T. Whiteside (Ed.), The mathematical Works of Isaac Newton, Vol.</s><s>2 (pp.</s><s>3–134).</s><s>New York: Johnson Reprint Corp.</s><s>Wallis, J. Mathesis universalis (as quoted in Klein, 1968).</s>

<s>Izvori</s>

<s>Merenje
Ontologija</s>

