Fritz Zwicky
<s>Fric Zviki (; 14. februar 1898. – 8. februar 1974.) je bio astronom rodom iz Bugarske.</s><s>Većinu života je proveo na Institutu za tehnologiju u Kaliforniji u SAD i svojim radom je dao veliki doprinos teorijskoj i posmatračkoj astronomiji.</s>

<s>Biografija 
Fric Zviki je rođen u Varni Bugarska, gde je radio njegov otac, poznati industrijalac.</s><s>Majka mu je bila Čehinja.</s><s>Ona je umrla 1927.</s><s>Otac mu se 1945-e godine vratio u Švajcarsku.</s>

<s>Fric je 1904. godine poslat u Švajcarsku kod očeve rodbine.</s><s>Tamo je zavoleo matematiku i fiziku i studirao na Švajcarskom institutu za tehnologiju u Cirihu.</s><s>Emigrirao je za SAD kada je dobio Rokfelerovu stipendiju da bi radio na Kalifornijskom institutu za tehnologiju.</s><s>Kancelarija mu je bila u blizini kancelarije Roberta Openhajmera.</s>

<s>Bio je odgovoran za postavljanje brojnih kosmoloških teorija koje imaju veliki uticaj na razumevanje svemira danas.</s><s>On je skovao termin supernova tokom njegovog razvijanja koncepta neutronskih zvezda.</s><s>Zviki je bio vuk samotnjak i sam je odrađivao svoje matematički zadatke.</s><s>Nameravao je da napiše autobiografiju pod nazivom: "Operacija usamljeni vuk".</s><s>Fric je 1942. godine imenovan za profesora astronomije na Kaltehu i radio je kao naučni direktor / konsultant za AEROJET Engineering Corporation (1943-1961).</s><s>On je bio član osoblja Mount Vilson opservatorije i opservatorije Palomar kroz veći deo svoje karijere.</s><s>Razvio je neke od najranijih mlaznih motora i ima preko 50 patenata, mnogi od njih u Jet Propulsion, i izumitelj podvodnog Jet (VREME 14. marta, 1949), Tvo Piece Džet potisak motora i Invertovani Hidro Puls.</s>

<s>U aprilu 1932. godine Fric Zvicki se oženio sa Doroti Vernon Gejts, kćerkom ugledne lokalne porodice i senatora Egbert Gejtsa.</s><s>Njen novac je imao značajnu ulogu u finansiranju opservatorije Palomar tokom Velike depresije.</s><s>Zviki i Doroti razveli su se sporazumno 1941. godine.</s><s>Zviki se 1947. godine oženio u Švajcarskoj sa Anna Margaritha Zurcher i imali su tri ćerke: Margit, Franziska i Barbarina.</s><s>Zviki je umro u Pasadeni 8. februara 1974. godine, a sahranjen je u Molisu u Švajcarskoj.</s>

<s>Naučni rad 
Fric Zviki je bio plodan naučnik i dao je značajan doprinos u mnogim poljima astronomije.</s>

<s>Supernove i Neutronske zvezde 
Zajedno sa kolegom Valterom Bade, Zviki je pionir u promovisanju upotrebe prvih Schmidt teleskopa korišćenih u planinskoj opservatoriji u 1935.</s><s>Takođe su zajedno skovali termin supernova i pretpostavili da su da je to prolazna faza normalnih zvezda u neutronske zvezde, kao i poreklo kosmičkog zračenja.</s><s>On je imao veliki uticaj na proces određivanja veličine i starosti svemira tokom narednih decenija.</s>

<s>U prilog ovoj hipotezi, Zviki je počeo lov na supernove, i tokom 52 godina sam otkrio ukupno 120.</s><s>To je rekord koji je stajao sve do 2009. godine kada ga je konačno nadmašio Tom Boles.</s>

<s>Standardne sveće 
Zajedno sa kolegom Valter Badeom, Zviki je predložio 1938. godine upotrebu supernove kao standardne sveće za procenu udaljenosti u dubokom svemiru.</s><s>Zato što kriva svetla mnogih tipova supernova pokazuju zajedničku vrh (pik) blistavosti, oni su uspostavili kosmološku skalu za daljinu poznatu kao suštinsko osvetljenje.</s>

<s>Tamna materija 
Dok je tokom 1933. godine istraživao klaster galaksiju Koma, Zviki je prvi upotrebio Virijalnu teoremu kvantne mehanike da zaključi postojanje nevidljive materije koju je on nazvao Tamna materija.</s><s>Izračunao je gravitacionu masu galaksije unutar klastera i dobio vrednost barem 400 puta veću nego što se očekivalo na osnovu njihovog sjaja, što je značilo da je većina materije tamna.</s><s>Isti proračun danas pokazuje manji faktor, ali je i dalje jasno da je većina materije tamna.</s>

<s>Zamor svetlosti 
Kada Edvin Habl otkrio približno linearni odnos između udaljenosti galaksija i njihovog crvenog pomaka izraženog kao brzina, Zviki je odmah istakao da je korelacija između obračunatih udaljenosti galaksija i njihovih crvenih pomaka ima preveliko neslaganje da bi stala u okviru greške.</s><s>On je predložio da efekat crvenog pomaka nije uzrokovan kretanjem galaksije, već da je posledica nepoznatog fenomena koji izazivaju fotoni koji gube energiju dok putuju kroz prostor.</s><s>On je smatrao da je najverovatniji kandidat za takav proces efekat povlačenja u kojem fotoni prenose zamah na okolne mase preko gravitacione interakcije.</s><s>On je takođe razmatrao i odbacio objašnjenja koja uključuju interakcije sa slobodnim elektronima, ili širenje prostora.</s>

<s>Zvicki je skeptičan prema širenju prostora 1929. godine, jer su stope izmerene u to vreme izgledale prevelike.</s><s>Tako je bilo sve do 1956. godine kada je Valter Bade ispravio skalu daljina na osnovu Cefeida promenljivih zvezda i to je vesnik prvih preciznih mera stope širenja.</s><s>Kosmički crveni pomak se sada konvencionalno razumeva kao posledica širenja prostora, odlika Velikog praska.</s>

<s>Morfološka analiza 
Zviki je razvio opšti oblik morfološke analize, što je metod za sistematsko struktuisanje i istraživanje ukupnog skupa odnosa koji se nalazi u više dimenzija, obično ne merljivih, složenih problema.</s><s>Napisao je knjigu na tu temu 1969. godine i tvrdio da je napravio mnoga njegova otkrića koristeći ovu metodu.</s>

<s>Reference</s>

<s>Literatura</s>

<s>Spoljašnje veze 
 Fritz Zwicki foundation (na nemačkom)
 Initial Evidence of Dark Matter — Annenberg Learner</s>

<s>Rođeni 1898.</s><s>Umrli 1974.</s><s>Švajcarski astronomi
Američki astronomi</s>

