Nezavisna kultura u Hrvatskoj
<s>Nezavisna kultura u Hrvatskoj je pojam koji obuhvaća različite aktivnosti i aktere (pojedince, grupe, udruge, platforme, inicijative, kampanje i sl.) s područja (najčešće suvremene i urbane) kulture koji programski djeluju nezavisno od isključivog patronata državnih, lokalnih ili regionalnih institucija, te komercijalnih interesa korporativnog tj. privatnog sektora.</s><s>Snažno se razvija 90-ih godina 20. stoljeća, te prolazi kroz intenzivne procese rasta u opsegu i umrežavanja tijekom ranih 2000-ih, te kasnije kapacitiranja i regionalnog koordiniranja i suradnje.</s>

<s>Pojam
Definiranje pojma nezavisna kultura nije lišeno određenih prijepora.</s><s>Engleski jezik i anglosaksonska kultura uglavnom poznaje nezavisnu kulturnu produkciju kroz alternative filmskoj ili glazbenoj industriji.</s><s>Prema Emini Višnić taj pojam obuhvaća sve one aktere na području kulture koje nisu osnovale državne ili neke druge vanjske institucije, a koji samostalno definiraju svoje organizacijske strukture, tijela i procese odlučivanja i upravljanja te koji financijski i programski ne ovise isključivo o državi ili nekom trećem subjektu.</s><s>Višnić pojmu nezavisna kultura daje prednost u odnosu na pojmove koji bi mu mogli biti alternativa, poput pojmova: alternativna kultura, urbana kultura, kultura mladih, podkultura, kontra-kultura...</s><s>Nekoliko alternativnih pojmova ukazuje na samo jedan dio kulturnog polja pa je obuhvatniji termin nezavisna kultura.</s><s>Ovaj pojam javno koriste njegovi ključni akteri i zagovarači.</s>

<s>Dionici</s>

<s>Dionici nezavisne kulturne scene pretežno su udruge i organizacije civilnog društva s područja suvremene kulture i umjetnosti, a njihovo djelovanje „obilježavaju društveno angažirane, aktivističke i progresivne umjetničke prakse, preispitivanje institucionalnih okvira djelovanja u kulturnom polju te uspostavljanje novih modela kolektivnog djelovanja, uključujući taktičko umrežavanje u svrhu poboljšavanja uvjeta rada.”</s>

<s>Organizacija struktura udruga s područja nezavisne kulture najčešće je postavljena horizontalno.</s><s>Dionici nezavisne kulturne scene često se nalaze u marginaliziranom položaju - u odnosu na javni sektor s područja kulture.</s><s>Financijska nesigurnost te nedostatak prostora za djelovanje „izravna je posljedica neravnopravnog položaja nezavisne scene unutar kulturnog sustava.” Posljedica toga je trajna nesigurnost djelovanja dionika na nezavisnoj kulturnoj sceni.</s><s>Takvi uvjeti mogu dovesti do narušavanja stabilnosti pa čak i do propadanja pojedinih organizacija.</s><s>Za dionike na nezavisnoj kulturnoj sceni karakteristično je i djelovanje na najrazličitijim područjima kulture i umjetnosti pri čemu je veoma izražena društvena osviještenost, angažman i aktivizam.</s>

<s>Povijest</s>

<s>90-te godine 20. stoljeća</s>

<s>U Republici Hrvatskoj, kao i u većini postsocijalističkih država Jugoistočne Europe, generalni kulturni krajolik obilježen je dominacijom tzv. službene kulture koju stvaraju i nose institucije vlasti te glomazni sustav ustanova s područja kulture koje su u vlasništvu i pod izravnom kontrolom državne uprave - bilo središnje, regionalne ili lokalne.</s><s>Do uspostavljanja nezavisne kulturne scene u Republici Hrvatskoj dolazi početkom 90-ih godina 20. stoljeća, nakon propasti Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije.</s><s>Iako tada dolazi do brojnih promjena na društveno-političkom planu, javni sektor s područja kulture nije doživio bitnu strukturnu tranziciju te uglavnom još funkcionira prema nasljeđenim i zastarjelim, a za nove okolnosti, neprimjerenim principima.</s>

<s>Prvu fazu djelovanja nezavisne kulturne scene u Hrvatskoj - u zadnjem desetljeću 20. stoljeća - obilježavaju organizacije koje su usmjerene uglavnom na same sebe, koje djeluju manje-više samostalno te je čitava scena atomizirana.</s><s>U tom razdoblju, ne postoji niti nacionalna, a niti lokalne kulturne strategije dok je kulturna politika i dalje orijentirana na reprezentativne oblike djelovanja.</s><s>Zbog nemogućnosti financiranja od strane nacionalne te lokalnih vlasti, mnogi dionici na nezavisnoj kulturnoj sceni okreću se međunarodnim fondacijama.</s><s>Jedna od vodećih fondacija koja je financirala programe na nezavisnoj kulturnoj sceni bio je Institut otvoreno društvo - Hrvatska.</s><s>Akteri koji su dobili potporu spomenute fondacije za održivi rad uspjeli su "osigurati prepoznavanje u zajednici, na način da su ponudili drugi tip kulturne i umjetničke prakse te tako Hrvatsku držali u doticaju sa suvremenim svjetskim trendovima na kulturnoj i umjetničkoj sceni." Godine 1991. osnovan je Labin Art Express, a nekoliko godina ranije, 1988. godine, osnovana je i dubrovačka organizacija Art radionica Lazareti.</s><s>Umjetnik Slaven Tolj bio je glavni pokretač te organizacije iz Dubrovnika.</s><s>Njihovo je djelovanje obilježeno angažmanom oko relevantnih društvenih pitanja, a ujedno i izazvano tadašnjom situacijom u kojoj je jedina opcija kulture bila tradicijska i nacionalna kultura.</s>

<s>21. stoljeće</s>

<s>Od 2000. do 2010. godine
Prema E. Višnić, druga faza razvoja nezavisne kulturne scene nastupa na prijelazu iz 2001. u 2002. godinu kada se organizacije nezavisne kulturne scene počinju povezivati i osnaživati.</s><s>U to se vrijeme povećava broj aktera i programa na nezavisnoj kulturnoj sceni te dolazi do izgradnje scene koju tvore različite neformalne inicijative, nevladine organizacije, neprofitni klubovi i umjetničke organizacije.</s><s>Neki od primjera za nove oblike djelovanja na nezavisnoj kulturnoj sceni su: Savez udruga Klubtura / mreža Clubture te lokalna suradnička platforma Zagreb — Kulturni kapital Evrope 3000.</s><s>Događaju se i manji pomaci glede financiranja pa je pri Ministarstvu kulture RH osnovano Vijeće za medijsku kulturu.</s><s>U Gradskom uredu za kulturu Grada Zagreba osnovana je Komisija (danas Vijeće) za urbanu kulturu i kulturu mladih.</s><s>Glede financiranja programa na nezavisnoj kulturnoj sceni, ovu fazu obilježava i naglo smanjivanje financiranja programa te povlačenje međunarodnih fondova nakon dovršene prve faze tranzicije i demokratizacije.</s><s>Nezavisna kultura se i dalje promatra kao alternativna, kao dio kulture koji je u opozicijskom odnosu prema institucionalnoj tzv. dominantnoj kulturi.</s>

<s>Godine 2001.</s><s>Multimedijalni institut inicira proces izgradnje programske platforme nezavisnih kulturnih organizacija, inicijativa i neprofitnih klubova, a to će rezultirati osnivanjem mreže Clubture.</s><s>U svibnju 2002. godine održana je i prva formalna sjednica Skupštine te mreže i osnovan je pravni subjekt Savez udruga Klubtura (poznatiji pod engleskim nazivom Clubture).</s><s>Ključna pokretačka ideja oko koje je oformljena mreža Clubture bila je jačanje organizacija - kao i nezavisnog kulturnog sektora u cjelini - kroz razvoj modela koji će stimulirati intenzivnu programsku i projektnu suradnju i razmjenu između članica mreže kao i s drugima koji su zainteresirani za razmjenu raznolikih sadržaja.</s>

<s>Sredinom 2004. godine počinje se prepoznavati početak treće faze razvoja nezavisne kulturne scene u Hrvatskoj.</s><s>Ovu fazu razvoja nezavisne kulture obilježava okretanje prema sustavu, "prema njegovoj promjeni koja će omogućiti prihvaćanje njezinih transformativnih potencijala".</s><s>U tom razdoblju, dionici na nezavisnoj kulturnoj sceni bave se infrastrukturnim i institucionalnim okvirom za djelovanje predlažući razna dugoročna rješenja, provodeći javne rasprave i medijske kampanje preko kojih nastoje osigurati vlastiti razvoj, ali i transformaciju čitavog kulturnog sustava kao cjeline.</s>

<s>Mreža Clubture 2008. godine pokrenula je program Clubture Forum kako bi stvorila uvjete za kontinuirani transfer informacija, specifičnih znanja i vještina između organizacija nezavisne kulturne scene, jačanje međusobnih partnerskih odnosa među njima, te utjecala na njihovu vidljivost prema donosiocima odluka i široj javnosti.</s><s>1. Clubture Forum održan je u Rijeci od 5. do 8. lipnja 2008. godine.</s>

<s>Godine 2008. osnovan je POGON - Zagrebački centar za nezavisnu kulturu i mlade, a to je bila prva javna ustanova u kulturi u Republici Hrvatskoj čije se djelovanje temelji na principima civilno-javnog partnerstva.</s>

<s>Nakon 2010. godine</s>

<s>Projekt koji nastoji dokumentirati i arhivirati djelovanje dionika sa nezavisne kulturne scene u Hrvatskoj je Centar za dokumentiranje nezavisne kulture.</s><s>To je tzv. arhiv zajednice (engl. community archive) za nezavisnu kulturnu scenu u Hrvatskoj, a osnovan je u Zagrebu 2011. godine.</s><s>Suradnički je projekt koji vode dvije udruge, a to su: Udruga za promicanje kultura Kulturtreger i KURZIV - platforma za pitanja kulture, medija i društva.</s>

<s>Taktičko umrežavanje</s>

<s>Pojam taktičko umrežavanje označava nove oblike sociokulturnih praksi u nastajanju.</s><s>Taktičke mreže (intenzivne suradničke platforme) nadilaze razinu, modele, kompleksnost i intenzitet aktivnosti koje su razvile članske mreže.</s><s>Karakterizira ih širenje definicije kulturnog djelovanja te razvoj novih suradničkih praksi i modela.</s><s>Taktičke mreže tj. suradničke platforme znatno proširuju "područje kulture, definirajući ga ne kao umjetnost i baštinu, što je tradicionalan pristup koji je desetljećima dominirao europskom kulturom, nego kao područje intenzivne interkacije između društvenog, tehnološkog i umjetničkog."</s>

<s>Nakon 5 godina neformalnog koordiniranja i suradnji, uspostavljena je Mreža društveno-kulturnih centara DKC-HR.</s><s>Ta je mreža osnovana 28. svibnja 2020. godine u Zagrebu.</s>

<s>Primjeri umrežavanja
 Savez udruga Klubtura / mreža Clubture
 Zagovaračka platforma POLICY_FORUM
 Lokalna suradnička platforma Zagreb — Kulturni kapital Evrope 3000</s>

<s>Zagreb - Kulturni kapital Evrope 3000    
Zagreb - Kulturni kapital Evrope 3000 bio je prvi veći zajednički i dugotrajniji projekt nezavisne scene u Zagrebu 2000-ih godina te je značajno doprinio njezinoj lokalnoj i međunarodnoj vidljivosti.</s><s>Osim toga, ovaj je projekt također ostavio traga i na javnim politikama prema nezavisnoj kulturi, a označio je i okret prema društvenom aktivizmu.</s><s>Tu su  platformu 2003. godine pokrenule organizacije Centar za dramsku umjetnost, Multimedijalni institut, Platforma 9,81 i Što, kako i za koga/WHW, a kasnije su se priključile i još neke organizacije kao što su: Bacači sjenki, BLOK-Lokalna baza za osvježavanje kulture, Community Art i Kontejner - biro suvremene umjetničke prakse.</s>

<s>Festivali u Hrvatskoj
Ovo je nepotpun popis festival koji se tiču nezavisne kulture u Hrvatskoj:
 Urbanfestival
 Ekstravagantna tijela
 Touch me
 Device Art</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske poveznice
 http://abcdnk.hr/
 https://www.clubture.org/
 Mrežna stranica Mreže društveno-kulturnih centara</s>

<s>Nezavisna kultura u Hrvatskoj</s>

