Paradoks dva kondenzatora
<s>Paradoks dva kondenzatora ili paradoks kondenzatora je paradoks ili kontraintuintivni misaoni eksperiment u teoriji električnih kola.</s><s>Misaoni eksperiment se obično opisuje na sledeći način: Dva identična kondenzatora spojena su paralelno sa otvorenim prekidačem između njih.</s><s>Jedan od kondenzatora je opterećen naponom , a drugi je neopterećen.</s><s>Kad se prekidač zatvori, deo naelektrisanja  sa prvog kondenzatora pređe na drugi, smanjujući napon na prvom i povećavajući napon na drugom.</s><s>Kad se postigne stanje ravnoteže i jačina struje postane nula, naponi na kondenzatorima moraju biti jednaki jer su im krajevi spojeni.</s><s>Pošto oba imaju isti kapacitet  kondenzatori će imati jednako naelektrisanje  i napon .</s><s>Na početku eksperimenta ukupna početna energija  u kolu je energija skladištena u opterećenom kondenzatoru:
.</s><s>Na kraju eksperimenta konačna energija  je jednaka zbiru energija na kondenzatorima:</s>

<s>Ova konačna energija  je jednaka polovini početne energije .</s><s>Gde je druga polovina početne energije nestala?</s>

<s>Rešenja problema 
Ovo je stari problem o kome se intenzivno raspravljalo u literaturi o elektronici.</s><s>Za razliku od nekih drugih paradoksa u nauci, ovaj paradoks nije posledica osnovne fizike, već ograničenja konvencija „idealnog kola” korišćenih u teoriji kola.</s><s>Gorenavedeni opis nije fizički ostvariv ako se pretpostavlja da je sklop napravljen od idealnih elemenata kola, kao što je uobičajeno u teoriji kola.</s><s>Ako su žice koje povezuju dva kondenzatora, prekidač i sami kondenzatori idealizovani kao da nemaju električni otpor ili induktivitet kao što je uobičajeno, zatvaranje prekidača bi povezalo tačke različitog napona sa savršenim provodnikom, prouzrokujući beskonačnu struju.</s><s>Stoga rešenje zahteva da se jedna ili više „idealnih” karakteristika elemenata u kolu ne poštuju dosledno, što nije navedeno u gornjem opisu.</s><s>Rešenje se razlikuje u zavisnosti od pretpostavki o stvarnim karakteristikama elemenata kola:
 Ako se pretpostavi da žice imaju induktivnost, ali nemaju otpor, struja neće biti beskonačna, ali kolo i dalje nema komponente koje troše energiju, tako da neće doći u stabilno stanje, kao što je pretpostavljeno u opisu.</s><s>Nastaće Oscilatorno kolo bez prigušenja, pa će naelektrisanje neprestano oscilovati između dva kondenzatora; napon na kondenzatorima i struja će varirati sinusoidno.</s><s>Početna energija neće biti izgubljena, u bilo kojem trenutku zbir energije u dva kondenzatora i energije smeštene u magnetnom polju oko žica biće jednak početnoj energiji.</s><s>Ako se pretpostavi da uz povezivanje žica, osim što imaju induktivnost i nemaju otpor, imaju ne-nultu dužinu, oscilujuće kolo će delovati kao antena i izgubiti energiju zračenjem elektromagnetnim talasima (radio talasi).</s><s>Učinak ovog gubitka energije potpuno je isti kao da je u krugu postojao otpor, pa će kolo biti ekvivalentno RLC kolu.</s><s>Oscilujuća struja će sinusoidno eksponencijalno padati.</s><s>Pošto nije izgubljeno nijedno prvobitno naelektrisanje, krajnje stanje kondenzatora biće kako je opisano gore, sa polovinom početnog napona na svakom kondenzatoru.</s><s>Budući da u ovom stanju kondenzatori sadrže polovinu početne energije, nedostajuća polovina energije je zračena u okolinu elektromagnetnim talasima.</s><s>Ako se pretpostavi da žice imaju neki nulti otpor, to je RC kolo, a struja će eksponencijalno pasti na nulu.</s><s>Kao i u prethodnom slučaju, pošto se ne gubi naelektrisanje, kolo će preći u statičko konačno stanje kao što je gore opisano.</s><s>Pošto u ovom stanju kondenzatori imaju zajedno polovinu energije, bez obzira na količinu otpora, polovina početne energije je zračena kao toplota usled otpornosti žice.</s><s>Ako osim otpora i induktivnosti, žice imaju ne-nultu dužinu i deluju kao antena, ukupni gubitak energije će biti isti, ali biće podeljen između zračenja elektromagnetnih talasa i toplote zračene usled otpornosti.</s><s>Razvijena su razna dodatna rešenja, zasnovana na detaljnijim pretpostavkama o karakteristikama komponenata.</s>

<s>Alternativne verzije 
Postoji nekoliko alternativnih verzija paradoksa.</s><s>Jedna je originalno kolo sa dva kondenzatora na početku opterećena jednakim i suprotnim naponima  i .</s><s>Druga verzija je da je jedini kondenzator naelektrisan kratkim spojen pomoću idealnog provodnika.</s><s>U ovim slučajevima u konačnom stanju svo naelektrisanje je neutralizovano, krajnji napon na kondenzatorima je nula, tako da je nestala celokupna početna energija.</s><s>Rešenja o tome gde je otišla energija slična su onima opisanima u prethodnom odeljku.</s>

<s>Reference</s>

<s>Teorija električnih kola
Misaoni eksperimenti u fizici</s>

