Djela mađarskih arhitekata na tlu Hrvatske
<s>Prema sadašnjem stanju istraživanja, mađarski arhitekti su autori najmanje 60 zdanja javne i poslovne namjene, te reprezentativnih i poslovnih zgrada od kojih većina datira s kraja 19. i početka 20. st.</s>

<s>Glavni centri
Rijeka je nakon Austrijsko-ugarske nagodbe
1867. i Hrvatsko-ugarske nagodbe 1868. zajedno s cijelim kotarom pripala Ugarskoj (v. Riječka krpica) te je dakle, zbog strateških razloga, postala mađarskim gradom na hrvatskome tlu, svojevrsnim pandanom glavnoj austrijskoj luci – Trstu.</s><s>Ugarska je stoga u izgradnju grada uložila znatna sredstva, te je zahvaljujući tome Rijeka dobila izgled pomorske metropole koji ju krasi i danas.</s><s>Grad se razvijao sustavno i postupno, prema Generalnom urbanističkome planu iz 1873.</s>

<s>Zagreb za razliku od Rijeke nije bio pod izravnom upravom Ugarske, te se također razvijao u metropolu, ali znatno manje pretencioznih gabarita.</s><s>Na podizanju glavnih javnih projekata, radili su vodeći mađarski arhitekti onog vremena.</s>

<s>Odlike izraza
Kvaliteta i aktualnost ostvarenja mađarskih arhitekata na tlu Hrvatske nimalo ne zaostaje za njihovim ostvarenjima u samoj Ugarskoj.</s><s>Primjenjuju se najsuvremenija stilska, prostorna i tehnička rješenja, uglavnom u suradnji s lokalnim hrvatskim izvođačima.</s><s>Odabir stila često je ovisio o namjeni zgrade, a većina ovih monumentalnih zdanja svoju je izvornu namjenu održala do danas.</s>

<s>Neki od mladih arhitekata koji su u početku radili za privatne naručitelje i po Hrvatskoj, kasnije postaju vodeći državni arhitekti Budimpešte.</s>

<s>Popis najvažnijih djela mađarskih arhitekata na hrvatskome tlu</s>

<s>Čakovec 
1903. – Trgovački kasino, arhit.</s><s>Henrik Böhm</s>

<s>Dioš
1904. – Dvorac Tüköry, arhitekti Ernő Foerk i Gyula Sándy</s>

<s>Donji Miholjac
1903. – Dvorac Mailáth, arhit.</s><s>István Möller</s>

<s>Karlovac
1901. – Željeznički kolodvor, arhit.</s><s>Ferenc Pfaff</s>

<s>Lipik
1893. – Kursalon, arhit.</s><s>Gusztáv Ráth</s>

<s>Osijek
1838. – Županijska palača, arhit.</s><s>Jószef Hild</s>

<s>1898. – Narodna škola Mađarskih državnih željeznica, arhit.</s><s>Ferenc Pfaff</s>

<s>1898. – Željeznički kolodvor, arhit.</s><s>Ferenc Pfaff (dogradnja)</s>

<s>1904. – Kuća Kästenbaum (kasnije: Korsky), arhit.</s><s>Ferenc Fischer</s>

<s>1910. – Zgrada pošte i brzojava, arhit.</s><s>István Bierbauer</s>

<s>Podgorač
1877. – Kurija Pejačević-Normann-Berks, arhit.</s><s>Alajos Hauszmann</s>

<s>Rijeka
1884. - Palača Parobrodarskog društva Adria, arhit.</s><s>Vilmos Freund</s>

<s>1889. – Željeznički kolodvor, arhit.</s><s>Ferenc Pfaff</s>

<s>1892. – Guvernerova palača  
 
1899. – Velika trgovačka akademija, arhit.</s><s>Ignác Alpár</s>

<s>1901. – Sinagoga, arhit.</s><s>Lipót Baumhorn</s>

<s>1904. – Sudbena palača, arhit.</s><s>Győzo Czigler</s>

<s>1906. – Hotel Emigranti, arhit.</s><s>Szilárd Zielinski</s>

<s>1912. – Osnovna škola i dječji vrtić na Turniću, arhit.</s><s>Gyula Sváb i Róbert K. Kertész</s>

<s>Senj
1899. – Tvornica duhana, arhit.</s><s>Lajos Zobel</s>

<s>Virovitica
1900. – Velika Kraljevska husarska domobranska vojarna, arhit.</s><s>Ignác Alpár</s>

<s>Zagreb
1890. –  Željeznički kolodvor, arhit.</s><s>Ferenc Pfaff</s>

<s>1897. – Umjetnički paviljon, arhit.</s><s>Flóris Korb i Kálmán Giergl</s>

<s>1898. – Zgrada Kraljevskog šumarskog erara, arhit.</s><s>Sándor Aigner</s>

<s>1901. – Zgrada ravnateljstva Kraljevske ugarske željeznice, arhit.</s><s>Ferenc Pfaff</s>

<s>1901. – Ravnateljstvo pošte i brzojava, arhit.</s><s>Ernő Foerk i Gyula Sándy</s>

<s>1901. – Financijalna palača, arhit.</s><s>Lajos Zobel</s>

<s>Literatura
Boris Dundović: Graditeljski odjeci Translajtanije – Mađarska arhitektura 19. i početka 20. stoljeća na hrvatskom tlu, katalog izložbe, Pučko otvoreno učilište Velika Gorica, Velika Gorica, 2022.</s>

<s>Bilješke</s>

