František Sláma
<s>František Sláma (Herálec, Moravska, 19. studenog 1923. - Říčany, 5. svibnja 2004.) bio je poznati češki violist i violončelist na području klasične i komorne glazbe.</s>

<s>Biografija</s>

<s>Muzička karijera 
Sláma je rođen 19. studenog 1923. u mjestu Herálec, podno Bohemijsko-moravskog visočja.</s><s>Do svoje osamnaeste godine radio je u kamenolomu, kada nakon susreta sa glazbenim predagogom Karelom Pravoslavom Sádlom, odlučuje promijeniti svoj život.</s><s>U želji da postane glazbenik podupro ga je i sam Sádlo, koji ga je 1941. godine upisao na Praški konzervatorij.</s><s>Tamo je do 1948. učio je violončelo u klasi svoga upisatelja i komornu glazbu kod profesora Václava Talicha.</s><s>Od 1948. do 1952. svoje glazbeno obrazovanje nastavio je na Glazbenoj akademiji u Pragu.</s><s>Za to vrijeme več je bio član Češke filharmonije, u kojoj je svirao sve do 1981.</s>

<s>Poznati dirigent Václav Talich ohrabrio ga je, zajedno s Milanom Munclingerom, da iskoristi svoj entuzijazam za komornu glazbu i da se okuša i u vođenju komornih orkestara, što je sljedećih 45 godina Sláma i radio.</s><s>1946. bio je osnivatelj Talichovog komornog orkestra.</s><s>Od 1953. do 1976. svirao violu da gambu u komornom sastavu Pro Arte Antiqua, koji je izvodio djela srednjovjekovne i renesansne glazbe.</s><s>Istovremeno, 1954. postaje član baroknog ansambla Ars Redidiva, koji se zalagao za popularizaciju barokne glazbe (po uzoru na njega nastao je i Hrvatski barokni ansambl), a u njemu je sivrao sve do 1997. godine.</s><s>S navedenim ansamblima Sláma je osvojio i brojne nagrade, ali i premijerno izvodio suvremene skladbe (npr. Ilja Hurník,  Sonata da camera i Jan Tausinger, Evocations).</s>

<s>Pedagogija i publicistika 
Od 1970-ih bio je profesor na Praškom konzervatoriju.</s><s>Napisao je nekoliko knjiga i mnoštvo članaka o tadašnjim češkim glazbenim umjetnicima.</s><s>Surađivao je i s Češki radijom, gdje je bio suradnik na glazbenim emisijama.</s><s>2001. objavio je knjigu Z Herálce do Šangrilá a zase nazpátek (hrv. Od Heralec do Shangrila i ponovno nazad) u kojoj opisuje zbivanja na češkoj glazbenoj sceni od 1940-ih sve do 1990-ih.</s><s>U knjizi je opisao ili spomenuo brojne skladatelje, dirigente i pedagoge, ukjlučujući i Václava Talicha, Johna Barbirollia, Andréa Cluytensa, Herberta von Karajana, Ericha Kleibera, Otta Klemperera, Rafaela Kubelíka, Charlesa Mackerrasa, Lovru pl. Matačića, Antonia Pedrottia, Rozhdestvensky, Wolfganga Sawallischa, Leopolda Stokowskog i mnoge druge.</s><s>Svoj arhiv, u kojem se nalazi 5000 negativa fotografija i više od 150 sati zvučnih zapisa i snimaka Talicha, Munclingera, Ars Redidive i drugih čeških glazbenika, darovao je Češkom glazbenom muzeju.</s>

<s>Literatura 
  Koláčková, Ivetta, "František Sláma", Galerija Rudolfinum, Prag (Česká filharmonie) br. 4 (1), str. 47., 2004.-2005.</s><s>Vašatová, Jana, "Filharmonikové v souboru Ars rediviva (Ars Rediviva's 50th anniversary)".</s><s>Galerija Rudolfinum, Prag (Česká filharmonie) br. 1 (1), str. 33-34, 2001.-2002.</s><s>Tyler, Sean, International Who's Who in Music and Musicians, šesnaesto izdanje, Cambridge: IBC, 1998.</s><s>Pâris, Alain; Jean-Yves Bras; Pierre Breton, Dictionnaire des interprètes et de l´interprétation musicale au XX siècle, 1995., Pariz: Laffont. .</s><s>Československý hudební slovník osob a institucí, II. svezak, Prag, State Music Publishing.</s><s>1965.</s><s>Kozák, Jan (1964), Českoslovenští hudební umělci a komorní soubory, Prag: State Music Publishing, str. 427, 454, 479.</s>

<s>Vanjske veze 
  František Sláma - arhiv 
  Ars Rediviva - diskografija 
  Češki radio: František Sláma - zvućni zapisi
  Češki radio: Ars Rediviva - snimke
  WorldCat Libraries</s>

<s>Češki muzičari
Violončelisti</s>

