Eduardo Paolozzi
<s>Eduardo Paolozzi (Leith pokraj Edinburga u Škotskoj, 7. ožujka 1924. - London, 22. travnja 2005.) bio je britanski slikar i kipar, utemeljitelj pop arta.</s>

<s>Životopis</s>

<s>Život i djelo</s>

<s>Paolozzi je rođen u obitelji talijanskih doseljenika u Škotsku.</s><s>Likovnu naobrazbu je stekao na londonskom sveučilištu, nakon čega odlazi u Pariz, gdje boravi od 1947. do 1949.</s>

<s>Pariz je u to doba još uvijek bio veliko likovno središte, pa Paolozzi tu upoznaje najznačajnije umjetnike onog vremena: Talijana Alberta Giacomettija, Rumunje Tristana Tzaru i  Constantina Brancusija, te Francuze Georgesa Braquea i Jeana Arpa.</s><s>No ono što se za njegovu ulogu pionira pop arta pokazalo još važnijim, Paolozziju dolaze pod ruku brojne američke ilustrirane novine i časopisi prepuni slika potrošačkog društva u procvatu, koje su ga, obzirom da je poratna Britanija trpjela recesiju, nestašice i racionalizacije uzrokovane ratnim razaranjima, nadasve fascinirale.</s>

<s>Kao osoba oduševljena gotovo svime što vidi, Paolozzi je počeo izrezivati najzanimljivije i najatraktivnije ilustracije iz tih tiskovina, te ih u duhu tehnike kolaža lijepiti u svoju bilježnicu, koja mu je trebala služiti kao svojevrsna referentna baza.</s><s>Njezine su stranice tako postale prvim ostvarenjima pop arta, koja su međutim, spletom okolnosti, široj likovnoj javnosti dugo ostala slabo poznata.</s>

<s>Kao prvi nedvojbeno pop artistički uradak iz te bilježnice koju danas čuva Tate Gallery u Londonu, obično se navodi kolaž I Was a Rich Man`s Plaything iz 1947., na kojem je Paolozzi uz naslovnicu časopisa Intimate Confessions koji je sadržavao priču koja je naslovila cijelo djelo, upotrijebio realistički crtež američkog ratnog bombardera, boce Coca-Cole i ruke koja drži pištolj iz čije cijevi izlazi oblak dima u kojem piše „POP“.</s>

<s>Radi se o svojevrsnom Paolozzijevu proročanstvu, jer će stilski pravac kojeg je on utemeljio dobiti naziv pop art tek desetak godina kasnije (prema nekim svjedočenjima ime mu je dao britanski kritičar Lawrence Alloway).</s><s>Djelo karakterizira za mnoga klasična ostvarenja pop arta karakteristična kombinacija (pre)naglašene seksualnosti (crtež žene u crvenoj haljini i crnim čarapama na naslovnici časopisa Intimace Confessions), nasilja (bombarder) i omiljenog proizvoda potrošačkog društva (boca Coca – Cole).</s>

<s>Na proljeće 1952.</s><s>Paolozzi je na sastanku Neovisne grupe, likovne skupine kojoj je bio osnivačem, a kojoj su pripadali i Richard Hamilton (likovni umjetnik), Lawrence Alloway, Reyner Banham i dr. ovaj, zajedno sa drugim kolažima iz svoje bilježnice prikazao na epidijaskopu.</s><s>Usprkos toj činjenici, sve donedavno je prvim radom pop arta obično bio smatran desetljeće kasniji kolaž Richarda Hamiltona Just What Is It That Makes Today`s Homes So Different, So Appeling?, koji je bio reproduciran na plakatu glasovite izložbe Neovisne grupe This is Tomorrow održane 1956. u Whitechapel Art Gallery u Londonu.</s>

<s>Paozozzijevi zreli radovi se odlikuju pročišćenim grafičkim izrazom, koji uz pop artističke, sadrži i brojne nadrealističke elemente.</s><s>Dobar primjer za to je grafika Wittgenstein in New York iz 1965.</s><s>Tema nije odabrana slučajno: već je ranije Jasper Johns u Wittgensteinovim spisima našao potporu za vlastit stav da umjetničko djelo treba osloboditi imperativa da nešto mora govoriti i dozvoliti mu da naprosto – bude.</s>

<s>Tijekom pedesetih i šezdesetih Paolozzi oblikuje brojne plakate, te se bavi akcionim slikarstvom i skulpturom protkanom elementima kubizma, po kojoj će postati poznat tek kasnije.</s>

<s>Godine 1989. britanska je kraljica Elizabeta II. za njegova brojna i značajna umjetnička postignuća Paolozziju dodijelila titulu viteza.</s>

<s>Glavninu Paolozzijevih radova čuva Škotska nacionalna galerija moderne umjetnosti, kojoj je on 1994. donirao većinu svojih djela, kao i gotovo cjelokupni inventar svojeg ateliera.</s>

<s>Literatura
	
 Jamie James: Pop Art, London, 1998., 
 Edward Lucie-Smith: Movements in Art since 1945.</s><s>New Edition., London, 2001., 
 Herbert Read: A Concise History of Modern Painting, London, 1997.,</s>

<s>Vanjske poveznice</s>

<s>Britanski umjetnici
Likovni umjetnici
Škoti</s>

