Vjera Biller
<s>Vjera Biller (Đakovo, 7. 12. 1903 - Hartheim eutanazijski centar, Nacistička Njemačka, 28. 5. 1940), najpoznatija đakovačka avangardna slikarica.</s><s>Ubijena je na samom početku Holokausta.</s>

<s>Biografija 
Vjera Biller je rođena 7. 12. 1903 u Đakovu, za vrijeme Austro-Ugarske Monarhije, u uglednoj i dobrostojećoj porodici Emila i Malvine Biller.</s><s>Židovskog je podrijetla.</s><s>Njezin otac Emil je bio osječki velezakupnik, a spominje se kao i član Upravnog odbora "Hrvatskog pjevačkog društva Sklad-Preradović" iz Đakova.</s><s>Billerovi su se kasnije preselili u Osijek i potom u Zagreb.</s><s>Vjera je do svoje devete godine živjela na teritoriju Trojedne Kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije, a potom se preselila u Budimpeštu gdje je provela dio školovanja.</s><s>Više puta je sudjelovala na izložbama s njemačkim časopisom "Der Sturmom"; na 98. izložbi (jun 1921), gdje je s Rudolfom Bauerom bila glavni izlagač, na 99. izložbi (jul i august 1921), na 100. izložbi (septembar 1921), na 111. izložbi (jesen 1922) i na 114. izložbi (decembar 1922).</s><s>1924 godine nastupila je u Hannoveru.</s><s>Od aprila te godine s porodicom je živjela u opatijskoj vili "Vesna".</s><s>U martu 1932 Vjera se preselila u Beč, gde je primljena na psihijatrijsku kliniku "Am Steinhof" s dijagnozom shizofrene psihoze.</s><s>Od 1. 10. 1935 liječena je tri mjeseca u štajerskoj državnoj klinici kod Graza.</s><s>Kao neizliječenu, 5. 1. 1936 preuzela ju majka Malvina, koja ju je 1. 6. 1937 odvela kod dr. Franza Jochera, u "Sanatorij Wetzelsdorf" kod Graza.</s><s>Nakon anšlusa Austrije, nacisti su je kao Židovku 1. 6. 1938 prebacili iz Wetzeldorfa natrag u Psihijatrijsku kliniku "Am Feldhof", gdje bila bila žrtva medicinskih pokusa.</s><s>28. 5. 1940 Vjeru su transportirali s grupom od 204 bolesnika u Hartheim, nedaleko od Linza, gdje su svi bili otrovani karbon monoksidom pod tuševima u okviru prve faze Operacije eutanazije programa Nacističke Njemačke.</s>

<s>Ostavština 
U digitalnoj zbirci Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti (HAZU) za Vjeru je navedeno da je slikar-grafičar, da je izlagala s grupom aktivista u okviru izložbi MA i da je bila pripadnica pokreta "Zenit".</s><s>Njezino ime vezuje se uz prodore avangarde u hrvatsku umjetnost u prvoj polovini 20. stoljeća, a djela joj se nalaze sve do New Yorka.</s><s>Na velikoj izložbi "Žene Der Sturma"”, otvorenoj u oktobru 2015 godine u Frankfurtu u "Galeriji Schirn", jednoj od najprestižnijih avangardnih galerija na svijetu, među 18 autorica čiji su radovi bili izloženi bila su i djela urbanog naivizma  Vjere Biller.</s>

<s>Vjera Biller našla je svoje mjesto u zbirci pripovijedaka "Braća u nevolji" Mirka Ćurića, a koja sadrži 13 priča poredanih kronološki, ali ne prema vremenu nastanka, nego prema dobi glavnih likova, jer je uglavnom riječ o povijesnim osobama koje su rođenjem, ili na neki drugi način povezane s Đakovom.</s>

<s>Reference</s>

<s>Biografije, Đakovo
Jugoslavenski Jevreji
Austrougarski Jevreji
Jugoslavenski slikari</s>

