Staroslavenska gramatika
<s>Staroslavenski jezik (starobugarski, staromakedonski, starocrkvenoslavenski, općeslavenski) fleksijski je jezik s bogatom gramatikom.</s>

<s>Imenice</s>

<s>O-deklinacija</s>

<s>Jo-deklinacija</s>

<s>A-deklinacija</s>

<s>Ja-deklinacija</s>

<s>I-deklinacija</s>

<s>U-deklinacija</s>

<s>ū-deklinacija</s>

<s>N-deklinacija</s>

<s><table></s>

<s><table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
Muški rod</s>

<s>-
	jednina
	množina
	dvojina</s>

<s>N
	kam -y
	kamen -e
	kamen -i</s>

<s>G
	kamen -e
	kamen -ъ
	kamen -u</s>

<s>D
	kamen -i
	kamen -ьmъ
	kamen -ьma</s>

<s>A
	kamen -ь
	kamen -i
	kamen -i</s>

<s>V
	kam' -y</td>
	kamen -e
	kamen -i
</tr></s>

<s>L
	kamen -e
	kamen -ьhъ
	kamen -u</s>

<s>I
	kamen -ьmь
	kamen -ьmi
	kamen -ьma</s>

<s></table></s>

<s></td></s>

<s>Po n-deklinaciji muškog roda sklanjaju se imenice: dьnь, jelenь, jęčьmenь, kamy, korenь, plamy, remenь, sęženь, stepenь.</s>

<s></tr></table></s>

<s>S-deklinacija</s>

<s>T-deklinacija</s>

<s>R-deklinacija</s>

<s>Zamjenice 
 Lične zamjenice</s>

<s>Napomena: u općeslavenskom književnom jeziku nije bilo zamjenice koja se uvijek upotrebljavala za označavanje trećega lica – ono se uglavnom označavalo različitim pokaznim zamjenicama.</s><s>Odabir pokazne zamjenice ovisio je o odnosu sugovornika i trećega lica.</s><s>Međutim, u označavanju trećega lica najčešće su se koristile zamjenice onъ, ona i ono, odnosno i, ja i je.</s>

<s>Povratna zamjenica</s>

<s>Nelične zamjenice 
Zamjeničkom sklonidbom sklanjale su se nelične zamjenice.</s><s>Postoje dvije varijante – meka i tvrda.</s><s>Prema tvrdoj su se sklanjale zamjenice čiji je završni suglasnik u osnovi bio tvrd (tъ, ta, to; ovъ, ova, ovo; onъ, ona, ono, inъ, ina, ino).</s><s>Prema mekoj sklonidbi sklanjale su se zamjenice sь, sja (si), se; moi, moê, moe; tvoi, tvoê, tvoe, svoi, svoê, svoe, našь, naša, naše; vašь, vaša, vaše; čii, čija, čije.</s>

<s>Tvrda osnova</s>

<s>Meka osnova</s>

<s>Pridjevi</s>

<s>Deklinacija pridjeva</s>

<s>U staroslavenskome jeziku postoje određeni i neodređeni pridjevi.</s><s>Neodređeni se pridjevi dekliniraju kao odgovarajuće imenice glavne sklonidbe, npr. novъ kao rabъ, nova kao žena, novo kao selo, niĉь kao vračь, niĉa kao duša, niĉe kao polje.</s>

<s>Određeni se pridjevi dobivaju spajanjem neodređenoga pridjeva i oblika anaforičke zamjenice jь (u pismu i), ja, je kao što je prikazano u tablici.</s>

<s>Stupnjevanje pridjeva</s>

<s>U staroslavenskome jeziku postoje tri stupnja pridjeva:</s>

<s>pozitiv, kojim se iskazuje apsolutno svojstvo;
 komparativ, kojim se iskazuje relativno svojstvo;
 superlativ, kojim se iskazuje svojstvo u odnosu na sve s kojima nešto uspoređujemo.</s><s>KOMPARATIV 1. Pridjevi sa silaznom intonacijom na korijenskome slogu (u hrvatskome jeziku ti pridjevi tvore komparativ nastavkom -ji):
 dragъ − draž-ii (m), draž-e (s), draž-ьši;
 tęžьkъ − tęžii, tęže, tęžьši;
 grǫbъ − grǫblii, grǫble, grǫblьši.</s><s>2. Pridjevi s uzlaznom intonacijom na korijenskom slogu (u hrvatskome jeziku ti pridjevi tvore komparativ nastavkom -iji):
 novъ − nov-êi, nov-êje, nov-êiši;
 starъ − star-êi, star-êje, star-êiši;
 junъ − jun-êi, jun-êje, jun-êiši.</s>

<s>DEKLINACIJA KOMPARATIVASUPERLATIVTvori se:
 dodavanjem prefiksa nai− na komparativ: naidražii, naitęžьši, naigrǫble;
 komparativom i zamjenicom vьsego/vьsêhъ: novêi vьsego, dražii vьsêhъ.</s><s>APSOLUTNI SUPERLATIV tvori se:</s>

<s>dodavanjem prefiksa prê− na pozitiv: prêdragъ, prênova, prêstaro;
 prilogom Ʒêlo i pozitivom: Ʒêlo dragъ, Ʒêlo nova, Ʒêlo staro.</s>

<s>Brojevi</s>

<s>Glavni brojevi</s>

<s>{|
| 1 |||| jedinъ (m.r.), jedina (ž.r.), jedino (s.r.)
|-
| 2 |||| dъva (m.r.), dъvê (ž. i s.r.)
|-
| 3 |||| trьje (m.r.), tri (ž. i s.r.)
|-
| 4 |||| četyre (m.r.), četyri (ž. i s.r.)
|-
| 5 |||| pętь
|-
| 6 |||| šestь
|-
| 7 |||| sedmь
|-
| 8 |||| osmь
|-
| 9 |||| devętь
|-
| 10 |||| desętь
|-
| 11 |||| jedin-ъ/a/o na desęte
|-
| 12 |||| dъv-a/ê na desęte
|-
| 20 |||| dъva desęti
|-
| 21 |||| dъva desęti i jedin-ъ/a/o
|-
| 22 |||| dъva desęti i dъv-a/ê
|-
| 30 |||| trije desęte
|-
| 40 |||| četyre desęte
|-
| 50 |||| pętь desętь
|-
| 60 |||| šestь desętь
|-
| 70 |||| sedmь desętь
|-
| 80 |||| osmь desętь
|-
| 90 |||| devętь desętь
|-
| 100 |||| sъto
|-
| 200 |||| dъvê sъtê
|-
| 300 |||| tri sъta
|-
| 400 |||| četyre sъta
|-
| 500 |||| pętь sъtь
|-
| 1 000 |||| tysęĉi, tysǫĉi
|-
| 2 000 |||| dъvê tysǫĉi
|-
| 5 000 |||| pętь tysǫĉь
|-
| 10 000 |||| desętь tysǫĉь ili tьma
|-
| 20 000 |||| dъvadeseti tysǫĉь ili dъvê tьmê
|-
| 100 000 |||| sъto tysǫĉь ili leĝeonъ
|}Sklonidba glavnih brojeva{|
| 1 |||| kao zamjenica jedinъ − jedinogo, jedina − jedinoję
|-
| 2 |||| kao zamjenica, samo u dvojini
|-
| 3 |||| po i−deklinaciji, samo u množini
|-
| 4 |||| kao i trьje, tri, osim N i G kao konsonantske osnove
|-
| 5−10 |||| po i−deklinaciji, samo u jednini, desętь i u množini i dvojini
|-
| 11−19 |||| sklanja se samo prvi dio , npr. jedinomu na desęte
|-
| 20, 30, 40 |||| sklanjaju se oba dijela: dъvêma desętьma, trьmь desętьmъ
|-
| 50−90 |||| sklanja se samo prvi dio: pętijǫ desętь
|}
 sъto se sklanja kao selo, tysęĉi kao bogyni, tьma kao žena, leĝeonъ kao rabъ</s>

<s>Redni brojevi</s>

<s>{|
| 1 |||| prъvyi, prъvaja, prъvoje
|-
| 2 |||| vъtoryi, vъtoraja, vъtoroje
|-
| 3 |||| tretii, tretijaja, tretijeje
|-
| 4 |||| četvrъyi, četvrъaja, četvrъoje
|-
| 5 |||| pętyi, pętaja, pętoje
|-
| 11 |||| prъvyi / prъvaja / prъvoje na desęte
|-
| 20 |||| dъvadesętьn-yi/aja/oje
|-
| 21 |||| dъvadesętьn-yi/aja/oje prъv-yi/aja/oje
|-
| 60 |||| šestьdesętьn-yi/aja/oje
|-
| 100 |||| sъtъn-yi/aja/oje
|-
| 1 000 |||| tysǫĉьn-yi/aja/oje
|}
Svi se redni brojevi sklanjaju kao odgovarajući pridjevi.</s>

<s>Glagoli</s>

<s>Prezent</s>

<s>Prezent glagola tvori se tako da se na prezentsku osnovu dodaju nastavci.</s><s>Kod nekih je glagola prezentska osnova skrivena zbog glasovnih promjena u prošlosti (navedeni su češći glagoli):
 bosti (bod-), vesti (ved- ili vez-), krasti (krad-), iti (id-)
 plesti (plet-), mesti (met-), greti (greb-), krasti
 reĉi (rek-), peĉi (pek-), moĉi (mog-), teĉi (tek-)</s>

<s>1. Glagoli e-tipa na prezentska osnova dodaju interfiks e (nestaje ispred -) i nastavke:</s>

<s>2. Glagoli i-tipa dobivaju iste nastavke, ali je interfiks i (nestaje ispred - i ę).</s><s>U prvom se licu događa jotacija (k/c + j > č, g/z + j > ž, h/s + j > š, l + j > lj, n + j > nj, t + j > ĉ, d + j > žd), odnosno epenteza (bj > blj, pj > plj, mj > mlj, vj > vlj):</s>

<s>3. Atematski glagoli byti, dati, věděti, iměti i jasti nepravilno tvore prezent:</s>

<s>Treba razlikovati glagole imĕti (imamь, imaši, imatъ), imati (jemlj, jemleši, jemletъ) i jęti (im, imeši, imetъ).</s><s>Iznimka je i glagol hotĕti koji provodi jotaciju premda nije glagol i-tipa (hoĉ, hoĉeši, hoĉetъ).</s>

<s>Asigmatski aorist</s>

<s>Asigmatski aorist ime je dobio po nedostatku fonema s u sklonidbi (grč. sigma), odnosno, nemamo promjenu VsV > VhV (s između samoglasnika daje h).</s><s>Asigmatski aorist s vremenom je postajao sve arhaičnijim te je mijenjan s druga dva aorista.</s>

<s>Tvorio se tako da se na infinitivnu osnovu glagola e-tipa kojima je osnova završavala na suglasnik (glagola sa sufiksom -n- i glagola s nultim sufiksom) dodaju sljedeći nastavci: -ъ, -e, -e; -omъ, -ete, -; -ově, -eta, -ete.</s>

<s><table border="1" cellpadding="10" class="wikitable"></s>

<s>Glagol
Jednina
Množina
Dvojina</s>

<s>pasti (pad-)</s>

<s>1. pad -ъ
2. pad -e
3. pad -e</s>

<s>1. pad -omъ
2. pad -ete
3. pad -</s>

<s>1. pad -ově
2. pad -eta
3. pad -ete</s>

<s>teĉi (tek-)</s>

<s>1. tek -ъ
2. teč -e
3. teč -e</s>

<s>1. tek -omъ
2. teč -ete
3. tek -</s>

<s>1. tek -ově
2. teč -eta
3. teč -ete</s>

<s>moĉi (mog-)</s>

<s>1. mog -ъ
2. mož -e
3. mož -e</s>

<s>1. mog -omъ
2. mož -ete
3. mog -</s>

<s>1. mog -ově
2. mož -eta
3. mož -ete</s>

<s>dvignti (dvig-)</s>

<s>1. dvig -ъ
2. dviž -e
3. dviž -e</s>

<s>1. dvig -omъ
2. dviž -ete
3. dvig -</s>

<s>1. dvig -ově
2. dviž -eta
3. dviž -ete</s>

<s></tr></s>

<s></table></s>

<s>Sigmatski prvi aorist</s>

<s>Sigmatski prvi aorist tvorio se na sljedeće načine:</s>

<s>Glagoli čija osnova završava na b, p, d, t, z, s tvorili su ovaj aorist tako da se taj završni suglasnik odbaci i interfiksu -s- dodaju nastavci -ъ, -, -; -omъ, -te, -ę; -ově, -ta, -te.</s><s>Sigma (s) između samoglasnika ostaje jednaka (interfiks).</s><s>Pritom se e duljilo u ě, a o u a.
 Glagoli čija osnova završava na r ili k tvorili su aorist jednako kao i navedeni glagoli, ali im se sigma (s) između samoglasnika mijenjala h, stoga su se intefiksu (h ili s) dodavali isti nastavci.</s><s>Pritom se e također duljilo u ě, a o u a.
Drugo i treće lice jednine ovih glagola nije zabilježeno, stoga se uzimaju oblici asigmatskog aorista.</s>

<s>Glagoli čija osnova završava na samoglasnik tvorili su aorist tako da se na infinitivnu osnovu dodaju isti nastavci, a sigma se između samoglasnika mijenjala u h.
Drugo i treće lice ovih glagola podudara se s infinitivnom osnovom zato što se sigma našla na kraju glagola te je nestala.</s>

<s>Sigmatski drugi aorist</s>

<s>Sigmatski drugi aorist tvorio se tako da se na infinitivnu osnovu glagola e-tipa kojima je osnova završavala na suglasnik (glagola sa sufiksom -n- i glagola s nultim sufiksom) dodaju interfiks -os- (-oh-) te na nj nastavci -ъ, -, -; -omъ, -te, -ę; -ově, -ta, -te.</s><s>Sigma s između samoglasnika pretvarala se u h.</s>

<s>Drugo i treće lice jednine nisu zabilježeni te se uzima oblik asigmatskog aorista.</s>

<s>Imperfekt</s>

<s>Imperfekt se tvori na dva načina:</s>

<s>1. ako infinitivna osnova završi na -a ili -ě, dodaje se interfiks -ah- (koji se mijenja u -aš- palatalizacijom ispred e) te nastavci za asigmatski aorist: -ъ, -e, -e; -omъ, -ete, -; -ově, -eta, -ete.</s>

<s>2. drugim se načinom tvore imperfekti ostalih glagola tako da se na prezentsku osnovu dodaje interfiks -ah- (koji se ispred e palatalizacijom mijenja u -aš-) te nastavci asigmatskog aorista: -ъ, -e, -e; -omъ, -ete, -; -ově, -eta, -ete.</s>

<s>Česte su alternacije da glagoli tvore imperfekt na oba načina kod glagola koji mijenjaju osnove.</s><s>Stoga su moguće i posvjedočene obje inačice:
 bъrati (bъra-; ber-) > bъraahъ ili berěahъ
 gъnati (gъna-; žen-) > gъnaahъ ili ženěahъ
 plьvati (plьva-; pljuj-) > plьvaahъ ili pljujěahъ
 zъvati (zъva-; zov-) > zъvaahъ ili zověahъ</s>

<s>U staroslavenskim se tekstovima često stežu oblici tako da ěah postaje ěh, a aah postaje ah.</s><s>Primjer je u Traktatu Crnorisca Hrabra:
Prĕžde ubo slovĕne ne imĕh knigъ, n črъtami i rĕzami čьtĕh i gataah, pogani sĉe.</s>

<s>Neki oblici provode glasovne promjene, odnosno provodi se palatalizacija ili jotacija ispred ě, a jat potom postaje a. Isto vrijedi i ako osnova završi na j koje se ispred jata reducira i opet jat postaje a:
 hvaliti (hval-) > hval + ě + ahъ > hvaljaahъ
 nositi (nos-) > nos + ě + ahъ > nošaahъ
 peĉi (pek-) > pek + ě + ahъ > pečaahъ
 čuti (čuj-) > čuj + ě + ahъ > čujaahъ</s>

<s>Prvi način nije prvotni oblik, to je drugi način, a prvi je nastao promjenom jata u a. To nam potvrđuje i imperfekt glagola byti:</s>

<s>Participi</s>

<s>Aktivni particip prezenta</s>

<s>Aktivni particip prezenta (glagolski prilog sadašnji) tvori se tako da se na prezentsku osnovu dodaju navedeni nastavci.</s>

<s>1. Glagoli e-tipa, atematski glagoli:
 prezentska osnova + -y (muški i srednji rod) i ĉi (ženski rod)
(npr. greti (greb-) > greby; grebĉi)</s>

<s>2. Glagoli e-tipa čija prezentska osnova završava na palatal:
 prezentska osnova + -ę (muški i srednji rod) i ĉi (ženski rod)
(npr. kupovati (kupuj-) > kupuję, kupujĉi)</s>

<s>3. Glagoli i-tipa:
 prezentska osnova + -ę (muški i srednji rod) i ĉi (ženski rod)
(npr. ljubiti (ljub-) > ljubę, ljubęĉi)</s>

<s>Pasivni particip prezenta</s>

<s>Pasivni particip prezenta tvori se tako da se na prezentsku osnovu dodaju nastavci -o/e/i + m + ъ/a/o (muški, ženski, srednji rod):</s>

<s>1. Glagoli e-tipa, atematski glagoli:
 prezentska osnova + o + m + ъ/a/o(npr. peĉi (pek-) > pekomъ, pekoma, pekomo)</s>

<s>2. Glagoli e-tipa čija osnova završava na palazal:
 prezentska osnova + e + m + ъ/a/o(npr. želeti (želj-) > željemъ, željema, željemo)</s>

<s>3. Glagoli i-tipa:
 prezentska osnova + i + m + ъ/a/o(npr. hvaliti (hval-) > hvalimъ, hvalima, hvalimo)</s>

<s>Aktivni particip preterita prvi</s>

<s>Aktivni particip preterita prvi (glagolski prilog prošli) tvori se tako da se na infinitivnu osnovu dodaju navedeni nastavci.</s>

<s>1. Glagoli e-tipa, atematski glagoli:
 infinitivna osnova + -ъ (muški i srednji rod) ili -ъši (ženski rod)
(npr. bosti (bod-) > bodъ, bodъši)</s>

<s>2. Glagoli i-tipa dobivaju v koje sprječava hijat:
 infinitivna osnova + -vъ (muški i srednji rod) ili -vъši (ženski rod)
(npr. hvaliti (hvali-) > hvalъ, hvalъši)</s>

<s>Potonji glagoli i-tipa imaju dvojake oblike ovog participa - navedeni stariji te noviji nastao analogijom prema drugim glagolima:
 nositi (nosi-) > nošъ, nošъši (jotacijom od + jъ, jъši) ili nosivъ, nosivъši roditi (rod-) > roždъ, roždъši (jotacijom od + jъ, jъši) ili rodivъ, rodivъši</s>

<s>3. Glagoli koji su nastali metatezom likvida tvore ovaj particip od svoje starije osnove:
 mrěti (< merti) > mьrъ, mьrъši (a ne mrěvъ, mrěvъši)
 prostrěti (< prosterti) > prostьrъ, prostьrъši (a ne prostrěvъ, prostrěvъši)</s>

<s>4. Nepravilni participi:
 iti > šьdъ, šьdъši jahati > javъ, javъši Aktivni particip preterita drugi</s>

<s>Aktivni particip preterita drugi (glagolski pridjev radni) tvori se tako da se na infinitivnu osnovu doda interfiks l te nastavci ъ/a/o. Ako osnova završava na -t ili -d, oni će otpasti.
 hvaliti (hvali) > hvalilъ, hvalila, hvalilo
 plesti (plet-) > plelъ, plela, plelo</s>

<s>Pasivni particip preterita</s>

<s>Pasivni particip preterita (glagolski pridjev trpni) tvori se tao da se na infinitivnu osnovu dodaju navedeni nastavci.</s>

<s>1. Glagoli s osnovom na suglasnik, -y ili -i:
 infinitivna osnova + en + ъ/a/o(npr. bosti (bod-) > bodenъ, bodena, bodeno)
(npr. nositi (nosi-) > nošenъ, nošena, nošeno - jotacijom od nosi + enъ > nosjenъ > nošenъ)
(npr. umyti dobiva kao kod -ъv- kao kod istoimene deklinacije > umъvenъ, umъvena, umъveno)</s>

<s>2. Glagoli s osnovom na -a ili -ě:
 infintivna osnova + n + ъ/a/o(npr. glagolati (glagola-) > glagolanъ, glagolana, glagolano)
(npr. viděti (vidě-) > vižden, viždena, viždeno - jotacijom od viděn, viděna, viděno)</s>

<s>3. Glagoli kojima osnova završava na -ę, -u, -i i -ě (od metateze likvida):
 infinitivna osnova t + ъ/a/o(npr. klęti (klę-) > klętъ, klęta, klęto)
(npr. obuti (obu-) > obutъ, obuta, obuto)
(npr. mrěti (mrě-) > mrětъ, mrěta, mrěto)
(npr. viti (vi-) > vitъ, vita, vito)</s>

<s>Potonji glagoli čija osnova završava na -i (viti, biti itd.) mogu tvoriti pasivni particip preterita i kao glagoli u prvoj skupini: bitъ ili bijenъ, vitъ ili vijenъ).</s>

<s>Složeni glagolski oblici</s>

<s>Perfekt</s>

<s>Perfekt se tvori tako da se aktivnom participu preterita drugom doda nesvršeni prezent pomoćnog glagola byti.</s>

<s>nosilъ/a/o jesmь, jesi, jestъ
 nosili/y/a jesmъ, jeste, stь
 nosila/ě/ě jesvě, jesta, jeste</s>

<s>Futur drugi</s>

<s>Futur drugi tvori se tako da se aktivnom participu preterita drugom doda svršeni prezent pomoćnog glagola byti.</s>

<s>nosilъ/a/o bd, bdeši, bdetъ
 nosili/y/a bdemъ, bdete, bdtъ
 nosila/ě/ě bdevě, bdeta, bdete</s>

<s>Kondicional</s>

<s>Kondicional se tvori tako da se aktivnom participu preterita drugom doda posebni oblik pomoćnog glagola byti (neki ga smatraju aoristom, neki preteritom).</s><s>Dvojina nije zabilježena.</s>

<s>nosilъ/a/o bimь, bim bi
 nosili/y/a bimъ, biste, b (byšę)</s>

<s>Pluskvamperfekt</s>

<s>Pluskvamperfekt se tvori na više načina tako da se aktivnom participu preterita drugom doda perfekt, imperfekt ili aorist pomoćnog glagola byti.</s>

<s>nosilъ/a/o bylъ/a/o jesmь ili běahъ ili běhъ
 nosili/y/a byli/y/a jesmъ ili běahomъ ili běhomъ
 nosila/ě/ě byla/ě/ě jesvě ili běahově ili běhově</s>

<s>Futur prvi</s>

<s>Futur prvi ne tvori se od aktivnog participa preterita drugog.</s><s>Naime, svršeni glagoli imaju svojim prezentom futursko značenje.</s><s>Nesvršeni glagoli tvore futur prvi od pomoćnog glagola (byti, hotěti, načęti, iměti) i infinitivom.</s>

<s>bd / hoĉ / načьn / imamь hvaliti</s>

<s>Prilozi</s>

<s>Neizvedeni prilozi</s>

<s>To su prvotni prilozi kojima se teško određuje etimologija i postanak im je nejasan.</s>

<s>abьje (abije) = odmah
 jedъva = jedva
 jeĉe = još
 nyně = sad, danas
 paky = opet
 (j)uže = već, više</s>

<s>Izvedeni prilozi</s>

<s>Zamjenički prilozi</s>

<s>Zamjenički su prilozi izvedeni od zamjenica i sufikasa (npr. ov + amo = ovamo, kъ + de = kъde (gdje)):
 -amo = smjer kretanja (tamo, kamo, onamo)
 -ako / -ače = način (tako, inako, inače)
 -de = mjesto (sьde, onude, vьsьde)
 -gda = vrijeme (tъgda, kъgda, egda)
 -lь / -li / / -lě / -lьma / -lьmi = količina, mjera (kolь, kolě, kolьmi)</s>

<s>Imenski prilozi</s>

<s>Imenski se prilozi tvore od imenskih riječi ili konverzijom postaju prilozi koji su zapravo deklinabilne riječi priložnog značenja.</s>

<s>Načinski se prilozi tvore sufiksima -o ili -ě (nastavak akuzativa jednine srednjeg roda, nastavak lokativa jednine srednjeg roda), a razlike u značenjima različitih sufikasa nije bilo, no neki su prilozi imali samo oblike na -o (veselo), a neki samo na -ě (javě = javno).</s>

<s>Načinski su se prilozi također tvorili od pridjeva sa sufiksom -ьsk- dodavši im nastavak -y (zapravo podrijetlom instrumental množine; npr. slověnьsky).</s>

<s>Prilozi su se tvorili i sufiksom -ь (pravь, različь) koji su vjerojatno naslijeđeni akuzativni oblici iz praslavenskog.</s>

<s>Česti su i popriloženi insturumentali a-deklinacije poput jednьnoj (jednokratno) te kosi padeži u funkcijama priložnih oznaka.</s>

<s>Mjesni su prilozi podrijetlom bili uglavnom lokativi imenica: gorě, dolě, nizu, a isto je vrijedilo i za vremenske priloge: zimě, polu dьne.</s>

<s>Prijedlozi</s>

<s>Prvotni prijedlozi</s>

<s>Prvotni i neizvedeni prijedlozi pripadaju praindoeuropskom i praslavenskom naslijeđu:
 bez + genitiv
 kъ + dativ
 otъ + genitiv
 po + dativ, lokativ
 vъ + akuzativ, lokativ
 za + akuzativ, instrumental</s>

<s>Drugotni prijedlozi</s>

<s>Drugotni prijedlozi izvedeni su od priložnih izraza: vьslědъ od vь slědъ, prěžde je komparativ od prědъ itd.</s>

<s>Veznici i čestice</s>

<s>Veznike i čestice nije lako odvojiti jer katkad služe kao pojačivači, a katkad imaju vezničku službu.</s>

<s>i, a = čestice i veznici
 li = upitna čestica (a + li = ali, i + li = ili)
 da = veznik i čestica
 bo = čestica, izražava uzročne odnose (i + bo = ibo, u + bo = ubo)
 aĉe, eda = pogodbeni i uzročni veznici</s>

<s>Najčešća je čestica že' koja je bila intenzifikator i veznik, a često se vezala uz zamjenice i priloge (jakože, nikъto že).</s>

<s>Izvori</s>

<s>Stjepan Damjanović: Staroslavenski jezik, Hrvatska sveučilišna naklada, Zagreb, 2005.</s><s>Stjepan Damjanović: Slovo iskona, Matica hrvatska, Zagreb, 2005.</s><s>Josip Hamm: Staroslavenska gramatika''</s>

<s>Južnoslavenski jezici
Staroslovenski jezik</s>

