Zgrada Klostera i Zgrada I zasjedanja AVNOJ-a
<s>Zgrada Klostera i zgrada I. zasjedanja AVNOJ-a nalazi se u užem središtu grada Bihaću, Bosna i Hercegovina.</s><s>Proglašene su za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.</s>

<s>Historija 
Zgrada Klostera (samostan i škola časnih sestara Klanjateljica Krvi Kristove) sagrađena je 1894. godine i nazvana „kutovnica“ jer se sastoji od dva krila koja su međusobno povezana pod uglom od 130 stepeni.</s><s>Izvorna namjena ovog objekta bila je samostan i škola časnih sestara.</s><s>Škola je imala osam odjeljenja četverogodišnje škole, a 1930. u školi je bilo 326 učenika.</s><s>Kasnije je otvorena i viša djevojačka škola.</s><s>Za manju djecu sestre su organizirale vrtić.</s><s>Osim obveznih školskih predmeta, časne sestre su držale časove za učenje na muzičkim insturmentima, zatim časove stranih jezika i izrade ručnih radova.</s>

<s>Narodnooslobodilačka vojska Jugoslavije, u periodu od 02. do 04. novembra 1942. godine izvršila je oslobađanje Bihaća i njegove okoline.</s><s>Bihać je postao glavni grad oslobođenoga teritorija koji je obuhvaćao skoro jednu petinu teritorija predratne Jugoslavije.</s><s>Ovaj slobodni teritorij nazvan je Bihaćka republika i trajao je 86 dana.</s><s>Prvo zasjedanje AVNOJ-a održano je u zgradi koja je bila depadans zgrade Kloster, a izgrađena je neposredno pred Drugi svjetski rat, 08. januara 1939.</s><s>Deset godina nakon Prvog zasjedanja AVNOJ-a, 25.11.1952. godine, u zgradi je otvoren Spomen-muzej i postavljena prva izložba.</s><s>Zgrada je objekat javnog karaktera i služi za održavanje različitih kulturnih manifestacija i muzejskih izložbi.</s><s>Bila je djelimično oštećena tokom rata u Bosni i Hercegovini.</s>

<s>Opis 
Zgrada Klostera predstavlja primjer secesijske arhitekture iz perioda austrougarske uprave.</s><s>Vanjske dimenzije istočnog krila iznose 23,55X15,05 m, a dimenzije sjevernog krila iznose 28,30X12,50 m. Ima sljedeće etaže: podrum, prizemlje, kat i potkrovlje.</s>

<s>Zgrada I. zasjedanja AVNOJ-a, sa tlocrtom u obliku trapeza, građena je u stilu moderne sa jasno izraženim volumenima koji proizilaze iz pojedinih funkcionalnih sadržaja, bez upotrebe arhitektonske plastike ili bilo kakvih drugih dekoracija na fasadi.</s><s>Projektant ovog objekta je hrvatski arhitekta Stjepan Podhorski (1875 - 1945.).</s>

<s>Literatura 
 Radoslav Lopašić - Zagreb: Tisak “Tipografija“ d. d., 1943.</s><s>-Bihać i Bihaćka Krajina, mjestopisne i poviestne crtice
 Ibrahim Krzović - Arhitektura secesije u Bosni i Hercegovini, Kulturno naslijeđe, Sarajevo</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi</s>

<s>Nacionalni spomenici u Bihaću
Građevine u Bihaću
Banjalučka biskupija
AVNOJ
Secesijska arhitektura u Bosni i Hercegovini</s>

