Příbram
<s>Příbram (njem.</s><s>Freiberg in Böhmen, Przibram or Pribram) češki je grad u samoupravnoj pokrajini Središnjoj Češkoj sa 33.160 stanovnika.</s><s>Grad je smješten uz tok rijeke Litavke 60 kilometara jugozapadno od glavnog grada Praga.</s><s>Budući da se nalazi u podnožju lanaca brežuljaka Brdy, grad je historijski bio poznat po rudarstvu i metalurgiji.</s>

<s>Grad je i poznat kao arheološko nalazište meteorita, koji je 7. aprila 1959. pao na području grada.</s><s>Pronađen je u četiri komada ukupne mase 5,8 kilograma.</s>

<s>Historija</s>

<s>Od legendi do srednjeg vijeka 
Příbram se nekoliko puta spominje u starim češkim legendama zapisanih u djelu Annales Bohemorum pisca Vjenceslava Hajeka iz prve polovice 16. vijeka.</s><s>Legende govore o princezi Libuši koja je svojim proročanstvima predvidjela uništenje rudnika u cijelom kraju.</s><s>U obje legende spominje se i vađenje (eksploatacija) srebra u lokalnim rudnicima.</s>

<s>Hájek u svojem djelu piše i o podrijetlu imena grada, iako etimologija za sada još nije uspjela objasniti nastanak imena grada.</s><s>Neki povjesničari i etimolozi smatraju da ime grada izvedeno od imena neke utjecajne osobe u vrijeme gospodarskog uzleta grada; vjerojatno nekog utjecajnog trgovca ili gradonačelnika.</s>

<s>Od prvog pisanog spomena grada 1216. godine sva poljoprivredna zemljišta i gospodarstva nalazila su se u vlasništvu Praške nadbiskupije, koja je kao vlasnik ta dobra nastojala očuvati.</s><s>Arnošt od Pardubica, prvi praški nadbiskup, dao je tokom svojeg episkopata izgraditi gradski dvorac.</s><s>Tokom Husitskih ratova u 15. vijeku bio je na strani reformatora, pa je i četiri puta bio opljačkan od strane katoličkog plemstva.</s>

<s>Nadbiskup Zdeněk Zajíc od Hasenburka gradu je dao gradske povlastice, koje je i 1463. potvrdio i sam češki kralj Juraj Podjebradski.</s><s>Titulu slobodnog kraljevskog grada Příbram je dobio od kralja Vladislava II.</s><s>Jagelovića 1496. godine.</s><s>Unatoč povlasticama, grad je ekonomski slabio zbog visokih rashoda i troškova gradskih vlastodržaca i jačanja sive ekonomije.</s>

<s>Suvremena historija</s>

<s>Zapisi o pronalasku novih nalazišta srebra i željeza u rudarskim se knjigama prvi put pojavljuju početkom 16. vijeka.</s><s>Godine 1579., Rudolf II., car Svetog Rimskog Carstva, uzigao je grad nazvavši ga "Kraljevskim rudarskim gradom".</s><s>No, Tridesetogodišnji rat odigrao je veliku ulogu u smanjivanju gradske populacije i pokušaja nove rekatolizacije stanovništva, koju su podržali i redovnici iz Svate Hore, poznatog katoličkog hodočastilišta.</s>

<s>17. vijek doveo je do svojevrsnog rudarskog procvata i ponovnog ekonomskog razvitka grada.</s><s>Ipak, grad je veliki udio u dobiti od rudarstva bio prisiljen dati Bečkoj vladi, što je ubrzo usporilo razvoj grada i dovelo do ekonomske stagnacije.</s><s>Ova stagnacija došla je u vrijeme najveće količine iskopanoga srebra, na samom vrhuncu rudarstva krajem 18. vijeka.</s><s>Unatoč stagnaciji i visokim nametima, Příbram je sa svojih pet gradskih rudnika, sve do 1920. bio jedan od najmodernijih i najprofitabilnijih rudarskih mjesta u Evropi.</s><s>Izrada obrazovnih sadržaja i kvalitetno obrazovanje mladih na Rudarskoj akademiji svakako su jedni od faktora, koji su i omogućili veliki razvoj i rudarstva, a neizravno time i trgovine, obrta i cjelokupne okolice.</s><s>Rudarnik svete Marije teško je stradao u požaru 1892., pri čemu je poginulo 319 rudara, a osim ljudskih života izgubljena je i velika količina vrijedne sirovine.</s>

<s>Početkom 20. vijeka Příbram postaje obrazovno i kulturno središte Središnje Češke, uz Ostravu, Kladno i Mladu Boleslav.</s><s>Tokom Drugog svjetskog rata příbramski okrug bio je poznat po jakom partizanskom otporu nacističkim okupatorima.</s><s>Kao odgovor na jačanje otpora, Reichinspektor Reinhard Heydrich dao je 1942. pogubiti studenta Anthonija Stočesa, njegova oca i ravnatelja Příbramske gimnazije Josefa Lukeša.</s><s>Njihovu životnu priču opisao je pisac Jan Drda u svom djelu Vyšší princip (sh.</s><s>Visoki princip).</s><s>General Richard Tesařík, narodni junak SSSR-a i vođa skupine "Oliver" sovjetskog pokreta otpora, pogubljen je u Brandenburgu 1945. godine, na samom kraju rata.</s>

<s>Početkom maja 1945. cijeli grad je oružano ustao protiv okupatora, a samoproglašena "češka vlast" preuzela je upravu nad gradom, nakon čega su jedinice Wehrmachta proglasili izvanredno stanje i pristale na pregovore.</s><s>Nakon pregovora, dogovoreno je mirno povlačenje njemačkih snaga i predaja grada u ruke sovjetskih partizana.</s><s>Prilikom predaje grada, partizani su uzbuđeno klicali svoju krilaticu Smrt fašizmu (češ.</s><s>Smrt fašismu, rus.</s><s>Смерть фашизма).</s><s>Kapetan Jevgenij Antonovich osobno je nadgledao primopredaju grada, iako su mnogi njemački vojnici već i prije sklapanja mira napustili položaje dalje prema zapadu.</s><s>No, mnoge njih su, prije prelaska same crte razgraničenja, na gradnicama dočekale spremne sovjetske snage koje su general von Pücklera natjerali i na potpunu predaju 12. maja 1945., četiri dana nakon Dana pobjede nad fašizmom 8. odnosno 9. maja 1945.</s>

<s>1950. dva samoupravna grada Příbram i Březové Hory spojeni su u jedinstveni grad Příbram.</s>

<s>Rudarstvo je i dalje bila važna gospodarska grana i tokom 1950-ih, kada je u gradu radilo još nekoliko rudnika, u kojima su uglavnom radili zatvorenici i kažnjenici koji su se protivili komunističkom režimu Čehoslovačke.</s><s>Osim u rudarstvu, kažnjenici su radili u industriji i na tzv. "javnim radovima".</s><s>Takvi radni kampovi pokrenuti su u gradu još 1949. godine i mogli su držati i do 800 radnika.</s><s>Tokom samo prvog tromjesečja 1949. izgrađena je gotovo polovica novih stambenih objekata u gradu, a neka su okolna sela (kao Zdaboř), zbog urbanizacije postala dio gradova.</s><s>Tako je tokom 1950-ih i 1960-ih godina 20. vijeka grad brojio i do 40.000 stanovnika.</s>

<s>Zbog položaja u podnožju brežuljkastog lanca Brdy, grad je imao veliki vojni i geopolitički značaj, koji je tokom 1968. igrao važnu ulogu u Okupaciji Čehoslovačke od strane snaga Varšavskoga pakta.</s><s>Tokom okupacije došlo do nereda i štrajkova radnika u rudnicima i tvronicama.</s>

<s>Nakon Baršunaste revolucije i Raspada Čehoslovačke grad je postao dio samostalne Češke, a njenim ulaskom u Europsku uniju ostvario je novi gospodarski uzlet.</s>

<s>Stanovništvo</s>

<s>Prema popisu stanovništva iz 1921. godine na području grada nalazilo se 1.104 kuća i stambenih objekata u kojima je živjelo 11.810 stanovnika.</s><s>Od toga broja 6.295 stanovnika su činile žene, odnosno žene su u ukupnom udjelu stanovništva činile 53,33 %.</s><s>Od 11.810 stanovnika, 11.536 izjasnilo se kao Čehoslovaci, 90 kao Nijemci i 16 kao Jevreji.</s><s>Rimokatolika je bilo 10.318 (87,37 %), protestanata 137 (1,1 %), 432 pripadnika Čehoslovačke husitske crkve (3,66 %), 298 Jevreja (2,5 %) dok je ostalo popisano stanovništvo činilo ateiste i neizjašnjene (5,37 %).</s>

<s>Prema popisu iz 1930. u 1.199 stambenih objekata obitavalo je 10.469 stanovnika, od kojih se 10.146 izjasnilo kao Čehoslovaci (96,91 %), 117 kao Nijemci (1,12 %) i 206 kao pripadnici ostalih naroda ili kao neizjašnjeni (1,97 %).</s><s>Prema vjerskoj pripadnosti živjelo 8.550 rimokatolika (1.768 manje nego 1921.), 161 protestant (24 više nego 1921.), 1.011 pripadnika Čehoslovačke husitske crkve (579 više nego 1921.) i 235 Jevreja (63 manje nego 1921.).</s>

<s>Ekonomija</s>

<s>Rudarstvo 
Gospodarstvo Příbrama se od Srednjeg vijeka pa sve do 1980-ih godina temeljilo uglavnom na rudarstvu i metalurgiji.</s><s>Te sekundarne djelatnosti omogućile su i razvoj uslužnih djelatnosti kao obrtništva i trgovine.</s><s>Od ruda najviše se iskapao uranij i mineralne sirovine.</s><s>Za te vrste ruda postojale su i specijalizirane tvrtke; "Český státní uranový průmysl" (sh.</s><s>Češki državni ured za iskapanje uranija) i tvrtka ZRUP (češ.</s><s>Základna rozvoje uranového průmyslu) specijalizirale su se za iskapanje i istraživanje novih nalazišta uranija, dok je tvrtka Hamiro iskapala mineralne sirovine.</s>

<s>Nakon Baršunaste revolucije i Raspada Čehoslovačke, tokom 1990-ih došlo je do restrukturiranja industrije i privatizacije, zbog prelaska na kapitalizam, pri čemu je došlo do zatvaranja rudnika i prerađivačkih pogona.</s><s>Samo je nekoliko manjih i srednjih poduzetnika nastavilo prerađivati uvozne sirovine, dok su se zaposlenici iz sekundarnog sektora zaposlili u ugostiteljstvu, trgovini i drugim uslužnim djelatnostima.</s>

<s>Ostale djelatnosti</s>

<s>Popis većih ostalih tvrtki u gradu:
 ZAT, a. s.1 - proizvodnja upravljačkih sustava za energetiku i industriju;
 ZRUP, a. s. - nakon zatvaranja prerađivačkih pogona i rudnika, tvrtka se prebacila na proizvodnju montažnih objekata;
 DISA Industries, s.r.o. - proizvodnja opreme za vatreno oružje;
 Kovohutě Příbram nástupnická, a. s - recikliranje i proizvodnja olova i plemenitih metala;
 Halex-Schauenberg - čelične konstrukcije i građevine;
 Vibros, s.r.o. - Izrada površinskih vibratora i vibrirajućih strojeva
 Průzkum Příbram, s.r.o. - rudarstvo i geološka istraživanja;
 Ravak, a. s. - najveći proizvođač kada, tuševa i tuš-kabina u Srednjoj i Istočnoj Europi;
 Yoko, s.r.o. - plišane igračke;
 Stella Ateliers, s.r.o. - proizvodnja posteljine</s>

<s>U gradu radi i nekoliko manjih poduzeća na području prehrambene industrije, a neke tvrtke su i od regionalnog značaja (pekarski proizvodi, pića, meso i mesne prerađevnie).</s>

<s>Okružna gospodarska komora osnovana je 1993. godine s ciljem poticanja razvoja lokalnog gospodarstva.</s>

<s>Unatoč visokom stupnju razvoja, nezaposlenost u gradu i neposrednoj okolici je u srpnju 2006. iznosila 8,8 %, što je iznad prosjeka za područje Središnje Češke.</s>

<s>Znamenitosti</s>

<s>Stari grad</s>

<s>Svatá Hora - barokna crkva, samostan i hodočastilište;
 Trg Tomása Garriguea Masaryka;
 Crkva Sv. Jakova - izgrađena 1298. u baroknom stilu; toranj nadograđen u 19. vijeku u neogotičkom stilu;
 Nekadašnja sudnica - ukrašena grafitima na kojima su prikazani crteži gradskih rudnika slikara Mikoláša Aleša;
 Gradska biblioteka sa drugim historijskim građevinama;
 Gradska vijećnica - neorenesansna građevina iz 1890. arhitekta Václava Ignáca Ulmanna;
 Zámeček-Ernestinum - gotički dvorac iz 14. vijeka, kasnije biskupska rezidencija, a danas kulturni centar;
 Praška ulica - mnoštvo trgovina i restorana; ulica se spaja u Trg Svetog Vjenceslava (češ.</s><s>Václavské náměstí) s kipom svetog Vjencesalava (rad Stanislava Hanzika iz 1998.);
 Jiráskovy sady - park u centru starog grada; okružen povijesnim građevinama;
 konvikt, bivši rekotrat rudarske akademije, arhitekt V. I. Ulmann;
 kip Aloisa Jiráseka (rad Václav Šáre) i poprsje generala Richarda Tesaříka;
 Gradsko groblje - osim grobova ovdašnjih stanovnika, poznat je spomenik žrtvama rudarske nesreće 1892. godine i žrtvama Crvene Armije u Drugom svjetskom ratu
 Bista Antonína Dvořáka (češ.</s><s>Dvořákovo nábřeží)</s>

<s>Novi grad</s>

<s>Sport</s>

<s>Najpoznatiji nogometni klub je prvoligaš 1. FK Příbram, nasljednik Dukle Prag.</s><s>Klub domaće utakmice od 1997. godine igra na svom igralištu Na Litavce.</s><s>Ostali nogometni klubovi natječu se u nižim rangovima i lokalnim prvenstvima.</s>

<s>Osim nogometnog, Příbram ima i odbojkaškog prvoligaša - Vavex Příbram.</s><s>Klub je osnovan 1935., a u Češkoj Odbojkaškoj prvoj ligi igra od 1998. godine.</s>

<s>Grad ima i svoj hokejaški klub, koji je u regionalnu ligu ušao 2006.</s><s>U gradu se održava i nekoliko biciklističkih utrka, od kojih je svakako najpoznatija Grand Prix Příbram.</s><s>Automobilistička utrka Reli Příbram (prije Reli Vltava) sastavni je dio Europskog prvenstva i nezaobilazna ruta nacionalnih prvenstava u automoblizmu.</s><s>Malonogometna natjecanja održavaju se dva puta godišnje, a na njima sudjeluje 50 što profesionalnih što amaterskih timova iz grada i okolice.</s>

<s>Osim glavnog stadiona Na Litavce, Příbram ima i vlastito klizalište (otvoreno 1978. godine; može primiti 5.000 gledatelja), športsku dvoranu (otvorenu 1978.; kapacitet povećan u obnovi 2005.) zatvoreni i otvoreni bazen, nekoliko športskih igrališta i teniske terene.</s><s>Svaka škola u gradu ima vlastito školsko igralište i dvoranu, a grad i organizira međuškolska natjecanja u atletici, nogometu, košarci i drugim športovima.</s>

<s>Bilješke 
1 Kratica a.s. (češ. akciová společnost) označava dioničko društvo, a s.r.o. (češ. spolčnost s ručením omezeným) društvo s ograničenom odgovornošću</s>

<s>Izvori</s>

<s>Bibliografija 
  Arnestus von Pardubitz, Opseg 35 iz Grafschaft Glatzer Buchring, Verlag f. heimatliches Schrifttum, 1972., dostupno online na Google knjige
 (češki) Velfl, Josef, Příbram v průběhu staletí, Příbram: Městský úřad, 2003., 166 str., .</s>

<s>Vanjske veze 
  Službene stranice grada 
 (češki) 1. FK Příbram - službene stranice
    (češki) Stanislav Hanzík - a contemporary Czech sculptor
 (češki) Rally Příbram - službene stranice natjecanja</s>

<s>Ostali projekti</s>

<s>Gradovi u Češkoj</s>

