Rudarska geologija
<s>Rudarska geologija je veoma kompleksna geološka disciplina, jer osim geoloških metoda koristi i različite tehnološke i ekonomske metode kako bi dovela do otkrivanja ležišta, odredila njegovu veličinu, oblik i koncentraciju korisnih komponenata.</s>

<s>Pojam ležišta mineralne sirovine  
Rudno ili mineralno ležište je mjesto višestrukog povećanja koncentracije rudne komponente u odnosu na prosječni sadržaj u zemljinoj kori, koje se po kvaliteti, količini i načinu zalijeganja, suvremenim tehničko-tehnološkim postupcima mogu eksploatirati.</s><s>Svako rudno ležište je proizvod mobilizacije, transporta i odlaganja (depozicije) rudne materije uz karakteristične fizikalno-kemijske ili fizičke procese.</s>

<s>Granica eksploatabilnosti ovisi o ekonomskim i geološkim uvjetima te o tehničko-tehnološkom razvoju.</s>

<s>Pojavljivanje rudnih tijela u prirodi 
Oblik rudnih tijela zavisi o načinu postanka i geološkoj građi terena.</s><s>Konture rudnih tijela mogu biti oštre ili postupne.</s><s>Prirodne konture rudnih tijela ne moraju se podudarati s rudarskim (ekonomskim).</s><s>Okolne stijene su nositelji orudnjenja.</s>

<s>Odnos rudnog tijela prema okolnim stijenama određuje njihov naziv: 
a) Singenetska rudna tijela (ležišta) nastala su sinhrono s okolnom stijenom.</s><s>Razlikujemo krovinu i podinu u rudnom tijelu.</s><s>Zovemo ih i stratiformna (jer formiraju sloj).
b) Epigenetska rudna tijela (ležišta) mlađa su od okolnih stijena. 
c) Konkordantna rudna tijela (zaliježu u seriji sedimentih stijena, engl.</s><s>Stratabound).</s><s>Singenetska rudna tijela su konkordantna, ali i epigenetska mogu biti konkordantna. 
d) Diskordantna rudna tijela su isključivo epigenetska.</s>

<s>Podjela rudnih tijela prema obliku 
a) Izometrična rudna tijela
–štokovi...velika rudna tijela izgrađena od  impregnacija do masivnih tipova orudnjenja (česta kod bakarnih porfirnih ležišta)
–gnijezda...mala rudna tijela, obično neravnomjerno raspoređena u prostoru
b) Pločasta rudna tijela
–slojevi...najčešći oblik kod sedimentnih ležišta, "slojevita ili slojna ležišta" (stratiformna i stratabound), ne moraju biti sedimentna, samo imaju izraženi uslojeni karakter, opisuju se padom, pružanjem i debljinom 
–lećasta rudna tijela...čine prijelaz od slojeva ka gnijezdima
–žična ili žilna rudna tijela...mogu biti jednostavne i složene žile ili žile tipa konjskog repa 
c) Rudni stupovi...imaju dvije dimenzije puno manje od treće</s>

<s>Tipovi orudnjenja 
Prema stupnju koncentracije korisnih minerala u rudnim tijelima i načinu ispunjavanja prostora razlikujemo različite tipove orudnjenja:</s>

<s>–Impregnacioni tip orudnjenja (diseminirani)...nejednoliko raspršene koncentracije rudne materije u okolnoj stijeni
–Štokverkno-impregnacijski tip orudnjenja...sistem sitnih prslina, pukotina ispunjenih rudnim mineralima zajedno s impregnacijama
–Žiličasti tip orudnjenja...orudnjenje vezano uz orijentirani sistem prslina i pukotina
–Masivna (kompaktna) orudnjenja...su najbogatija</s>

<s>Strukture rudnih ležišta 
Struktura rudnih ležišta zavisi o općim geološkim uvjetima tijekom stvaranja ležišta (litološke i strukturne karakteristike terena).</s><s>Oblik endogenih ležišta zavisi o putevima fluida (pukotine, rasjedi, porozne stijene), povoljnim geološkim zamkama, reaktivnosti okolnih stijena koje nose rudište.</s><s>U pre-rudnom stadiju geološke strukture su bitne za puteve fluida i za odlaganje rudne materije.</s><s>Inter-mineralizacijski stadij je razvijen tijekom samog stvaranja rudnog ležišta.</s><s>Post-rudni stadij je vrlo važan za razumijevanje građe ležišta, otkrivanje skrivenih rudnih tijela.</s>

<s>Strukture prema Schneiderhohn-u (1952.)
a) Prema razvoju oblika mineralnih agregata
–ksenomorfne (alotriomorfne, zrnaste)
–hipidiomorfne
–panidiomorfne
–porfirne
b) Složeni sklopovi
–mirmekitsko-grafične
–poikilitske
–izdvajanja
c) Prema relativnoj veličini
–jednoliko ili nejednoliko zrnate</s>

<s>Teksture rudnih tijela 
Prema prostornom uređenju mineralnih sastojaka mogu biti (po Schneiderhohn-u 1952.):
a) Zrnaste...bez izražene orijentacije
b) Jednostavne, usmjerene
- peraste
- listaste
- radijalne
c) Pravilne i ritmičko-trakaste
- slojevite
- naborane
- koncentrično-slojevite
- oolitske
- konkrecione</s>

<s>Karakteristični primjeri tekstura (Smirnov, 1975.) su: pjegava, trakasta, kokardna, ritmično trakasta, spužvasta, oolitska, kolomorfna, žiličasta, brečasta i druzna.</s>

<s>Geneza ležišta mineralnih sirovina</s>

<s>Složeni fizičko-kemijski procesi koji dovode do formiranja ležišta prouzrokuju stvaranje koncentracija pojedinih elemenata koji je mnogo veći nego što je njihov srednji sadržaj u Zemljinoj kori.</s>

<s>Klasifikacija ležišta prema postanku</s>

<s>Magmatska (magmatogena) ležišta 
Nastala su u glavnoj magmatskoj fazi kristalizacije, i posljedica su diferencijacije magme, zbog čega su vezana, za određene tipove magmatskih stijena.</s><s>Ovdje, spadaju likvaciona ležišta (ili ležišta likvidnih segregata), ranomagmatska (ili ležišta kristalizacionih diferenci­jata) i kasnomagmatska (injekciona) ležišta.</s><s>Pegmatitska ili pneumatolitska ležišta, svrstavaju se prema ovoj podjeli u postmagmatska.</s>

<s>Sedimentna (sedimentogena) ležišta 
Ova ležišta su stvarana na relativno niskim temperaturama (do maks.</s><s>50°C) i tlakovima koji odgovaraju atmosferskom, eventualno pritisku stupca vode prilikom njihovog formiranja u vodenoj sredini.</s><s>Sedimentogena (egzogena) ležišta dijele se u dvije vrste: ležišta kore raspadanja i sedimentna ležišta.</s>

<s>Metamorfna (metamorfogena) ležišta 
Postoje dva tipa ovih ležišta: metamorfizirana (ležišta drugih genetskih tipova koja su zahvaćena procesima metamorfizma i bitno promijenjena u smislu obogaćivanja korisnim komponentama) i metamorfna (ležišta koja su formirana u procesu metamorfizma, odnosno nastala kada i metamorfne stijene u kojima se nalaze).</s>

<s>Povezano 
 Mineralne sirovine
 Geologija
 Mineralogija
 Petrologija
 Rudarstvo
 Metalurgija</s>

<s>Geologija
Geologija</s>

