Złotów
<s>Złotów (njemački: Flatow) je grad od 18.437 stanovnika na sjeverozapadu Poljske u Velikopoljskom vojvodstvu.</s>

<s>Geografske karakteristike 
Złotów  se prostire duž obala Zaleskiskog i Miejskog jezera, koja formira rijeka Glomia, udaljen tridesetak km sjeveroistočno od grada Pile.</s>

<s>Historija</s>

<s>Złotów je niknuo kao srednjovjekovna gradina pod imenom Wielatowo.</s><s>Wielatowo je prvi put dokumentirano 1370. u testamentu posljednjeg pjastovskog vladara Kazimierza III, kao feud koji treba pripasti njegovom unuku Kazimierzu IV.</s>

<s>To se nije ostvarilo jer je te iste godine ugarski kralj Ludovik I. Anžuvinac stupio na poljski tron.</s><s>Nakon tog je Złotów sve do 1788, bio feud brojnih poljskih magnatskih porodica (Potulicki, Grudziński, Działyński...).</s>

<s>Kako je izastao u trgovačko-zanatski centar - 1665. je dobio i gradska prava.</s>

<s>Nakon Prve Podjele Poljske - Złotów je 1772. podpao pod Kraljevinu Prusku.</s><s>Industrijski se počeo razvijati kad je 1871. povezan željezničkom prugom sa nedalekim gradom Pila.</s>

<s>Za Njemačke okupacije Poljske u gradu je djelovao radni logor za ratne zarobljenike.</s>

<s>Nakon Drugog svjetskog rata od 1945. je dio Narodne Republike Poljske u kojoj je sve do 1975. bio je administrativni centar vlastitog povjata, ta uloga mu je vraćena 1999.</s>

<s>Privreda</s>

<s>Złotów je grad sa pogonima mašinske, grafičke, građevinske, drvne, prehrambene i 
tekstilne industrije.</s><s>On je i značajno raskršće željezničkih pruga i cesta.</s>

<s>Znamenitosti</s>

<s>Najveća znamenitost Złotówa je barokna župna crkva  podignuta od 1660. do 1665.</s>

<s>Pobratimski gradovi</s>

<s>Złotów ima ugovore o prijateljstvu sa sljedećim gradovima:</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Urząd Miejski w Złotowie (službene stranice)</s>

<s>Gradovi u Poljskoj</s>

