Evangelistička crkva u Sarajevu
<s>Evangelistička crkva u Sarajevu, sada Akademija likovnih umjetnosti, nalazi se na lijevoj obali Miljacke, Sarajevo, Bosna i Hercegovina.</s>

<s>Historija 
Prije dolaska Austro-Ugarske, u Sarajevu je bilo nekoliko desetina sljedbenika Evangelističke crkve, koji su se okupljali u njemačkom konzulatu.</s><s>Nakon 1878. godine broj evangelista u Sarajevu uvećao  se na više od 1000 članova i javila se potreba za izgradnjom prve evangelističke bogomolje.</s>

<s>Izgradnja crkve na obali Miljacke započela je 1898. godine, a otvorena je i posvećena već naredne godine – 19. novembra 1899. godine.</s><s>Glavni pokretač izgradnje bio je štajerski austrijanac Filip Balif, a projektovanje je povjereno Karlu Paržiku.</s><s>Među 160 zgrada koliko je čuveni češki arhitekt projektovao u Bosni jedna od najljepših je Evangelistička crkva u Sarajevu.</s><s>Deset godina kasnije  1911. godine sa strana crkve  dograđeni su krilni dijelovi objekta, odnosno zgrade koje su služile za potrebe evengalističke crkvene općine.</s><s>Raspadom austrougarske monarhije crkva je gubila svoju funkciju, zbog smanjenja broj evangelista u Sarajevu.</s>

<s>Poslije Drugog svjetskog rata 1945. godine crkva je potpuno napuštena, a nove vlasti su nacionalizovale stambene prostore smještene u krilnim objektima crkve.</s><s>Potpuno zapuštena i prepuštena propadanju, crkva je poput kakve ruševine stajala zaboravljena.</s>

<s>Vlasti su 1981. godine odlučile da crkvu dodijele Akademiji likovnih umjetnosti.</s><s>Zgrada je potpuno adaptirana i nekadašnja evangelistička crkva  dobila je novu funkciju.</s><s>Pored crkve izgrađen je i novi most.</s>

<s>Nacionalni spomenik 
Građevina predstavlja iskorak od Paražikovog uobičajenog arhitektonskog izraza.</s><s>Izgrađena je u romaničko-bizantijskom stilu kao centralna potkupolna građevina.</s><s>Projektovana je horizontalno, kako bi se uskladila sa Miljackom, dok središnji dio visinom naglašava važnost zgrade.</s><s>Uspješno je  kombinovan princip organizacije prostora bizantijske monumentalne arhitekture i romaničkih rješenja i motiva na glavnom pročelju.</s>

<s>Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj 24. juna 2021. godine u Sarajevu, donijela je odluku da se zgrada Akademije proglasi za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.</s><s>Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Faruk Kapidžić (predsjedavajući), Anđelina Ošap Gaćanović i Zoran Mikulić.</s><s>Objekat se nalazi i na listi zaštićenih objekata Zavoda za zaštitu kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa.</s>

<s>Literatura 
 Jela Božić, - Arhitekt Josip pl. Vancaš, Značaj i doprinos arhitekturi Sarajeva u periodu austrougarske uprave (doktorska disertacija), Univerzitet u Sarajevu, Arhitektonski fakultet u Sarajevu, Sarajevo.</s><s>Alija Bejtić -  Ulice i trgovi Sarajeva.</s><s>Sarajevo: Muzej grada Sarajeva, 1973.</s><s>Branka Dimitrijević - Arhitekt Karl Paržik - doktorska disertacija.</s><s>Sarajevo: Arhitektonski fakultet sveučilišta u Zagrebu, 1989.</s>

<s>Reference</s>

<s>Crkve u Sarajevu
Hrišćanstvo ili kršćanstvo u Bosni i Hercegovini
S
Nacionalni spomenici u Sarajevu</s>

