Šandor Hartig
<s>Šandor Hartig (mađ.</s><s>Hartig Sándor, Veliki Bečkerek, 13. decembar 1925. – Zrenjanin, 29. oktobar 2002) pisac, reditelj, scenograf kostimograf, kreator lutaka i lutkar, animator, pedagog, rukovodilac, skulptor.</s><s>Zaslužan je, između ostalog, što je Zrenjanin, jednu deceniju posle Drugog svetskog rata dobio dostojno mesto na lutkarskoj pozorišnoj karti brozovske Jugoslavije.</s><s>On je bio idejni tvorac, utemeljivač i prvi pionir zrenjaninskog lutkarstva.</s><s>Osim što je ustanovio Lutkarsko pozorište u Zrenjaninu, napisao je čitav niz sjajnih predstava, režirao, izrađivao lutke i scenografiju, glumio u njima, a učinio je i nešto najdragocenije: stvorio je generaciju umetnika lutkara od kojih neki i danas rade.</s><s>Temelji celokupnog životnog opusa Šandora Hartiga u lutkarskom pozorištu, počivaju na: organizovanju institucionalnog rada, izgradnji glumačkog ansambla, scenskom stvaranju i prosuđivanju lutkarske umetnosti.</s>

<s>Biografija 
Šandor Hartig je rođen kao osmo od jedanaestoro dece Alberta i Ane Hartig.</s><s>Otac mu je bio učitelj, još bolji otac i izuzetan muzičar orguljaš.</s><s>Majka Ana, domaćica, bila je Šandoru potpora i ikona u svakom kasnijem stvaranju.</s><s>Sa 16. godina 1941. g. odlazi u Novi Sad radi polaska u Učiteljsku školu, koju nakon rata, 1945. godine, završava u Senti.</s><s>Naredne godine, 1946, počinje da radi kao učitelj u Đali, da bi tokom naredne decenije, do 1956, radio kao direktor i učitelj u tri zrenjaninske škole.</s><s>Radeći u prosveti, pronašao je svoju životnu ljubav – svet bajki, otkrio je kako deca stvaraju svoj svet mašte i fantazije.</s><s>Od 1956. do 1974. godine posvećuje se svim segmentima rada u Zrenjaninskom pozorištu lutaka, od direktora do lutkara, scenografa, izvođača.</s><s>U Novosadskom pozorištu (Újvidéki Színház) radi od 1974. do 1978. godine kao operativni direktor.</s><s>Nakon odlaska u penziju, vraća se u Zrenjanin.</s>

<s>Pozorište 
Na ličnu inicijativu Šandora Hartiga, Narodni odbor Zrenjanina je 3. februara 1956. godine doneo odluku o osnivanju Marionetskog pozorišta, a Šandor Hartig je postavljen na mesto upravnika.</s><s>Po njegovim rečima, tada je počela borba za opstanak i kvalitet rada.</s><s>Od učitelja je postao reditelj, kreator lutaka, scenograf i glumac-lutkar.</s><s>Tokom rada u pozorištu je kreirao preko hiljadu lutaka, a saradnik u izradi kostima je uvek bila njegova supruga Gizela Hartig.</s><s>Režirao je preko 80 lutkarskih pozorišnih predstava na srpskom, mađarskom, rumunskom i slovačkom jeziku.</s><s>Igrao je u više od 2 000 lutkarskih i televizijskih predstava.</s><s>Na njegov predlog, Novosadska televizija prvi put u program za decu uključuje lutkarske predstave.</s><s>Naziv prve televizijske serije ovog tipa je bio Dugouško i Lažljivko (Füli és Csali).</s><s>Druga se zvala: Porodica miševa.</s><s>Sa Novosadskom televizijom je kao spoljni saradnik, zajedno sa lutkarima iz Zrenjanina, sarađivao deset godina.</s>

<s>Obgrljene profesije 
Paralelno sa navedenim poslovima, Šandor Hartig je radio i mnoge druge.</s><s>Takođe, u njegovoj organizaciji ili sa pozicije na kojoj se nalazio, ponikli su, razvili se i ostvarili razni drugi projekti:
 Bio je direktor Amaterskog pozorišta "Madač" u Zrenjaninu i tu je funkciju obavljao deset godina volonterski, bez nadoknade;
 1959.</s><s>Pozorište lutaka u Zrenjaninu organizuje lutkarsku manifestaciju koja je sledeće godine prerasla u Majske igre u Bečeju;
 1962. u organizaciji Zrenjaninskog pozorišta lutaka, održan je Prvi susret pozorišta lutaka u Srbiji;
 Bio je idejni tvorac i reditelj uspešnih dečijih karnevala, sa više hiljada lutaka koje su sama deca izradila;
 Osposobio je mladu trupu glumaca-lutkara koji su posvetili život tom pozivu i postali velikani u svom poslu;
 U Šapcu je, još kao mladi lutkar, 1965. godine, držao prvi Republički seminar za Prosvetne radnike Srbije, nakon kojeg su počele da rade školske lutkarske sekcije širom Srbije;
 U Pedagoškom zavodu u Zrenjaninu je takođe držao seminar za učitelje Banata sa temom: Kako pretvoriti čas crtanja u likovno obrazovanje;
 Bavio se vajarstvom i za sobom je ostavio nemali opus.</s><s>Dva puta je izlagao svoje radove.</s><s>U Subotici je 1999. godine imao samostalnu izložbu lutaka, skulptura i scenografije, a u Narodnom muzeju u Zrenjaninu, 2000. godine je priređena izložba njegovih lutaka i skulptura.</s><s>U Kikindi, gde je radio 6 godina, osnovao je amatersku lutkarsku družinu koja je višestruko nagrađivana na Majskim igrama u Bečeju.</s><s>Vodio je lutkarsku sekciju pri Dečjem odeljenju Gradske biblioteke u Zrenjaninu.</s><s>Obučavao je zrenjaninske vaspitačice kako da kreiraju lutke, kako da režiraju predstave sa lutkama u zabavištu.</s><s>Zabavište "Zmaj Jova" dva puta je nagrađivano za najbolju predstavu na LUTKEF-u, 1998 u Subotici i 2000. u Beogradu;
 Sa Pozorištem lutaka učestvovao je nekoliko puta na Međunarodnom festivalu lutkara u Bekeščabi (Mađarska);
 Usavršavao se u pozorištima sa dugom lutkarskom tradicijom: u Beogradu, Ljubljani, Zagrebu i Budimpešti;
 Van pozorišta, radio je i kao odbornik u Skupštini Opštine Zrenjanin, bio je član Pokrajinskog fonda za kulturu, Predsednik Izvršnog odbora Opštinske zajednice kulture u Zrenjaninu, predsednik Skupštine Samoupravne interesne zajednice kulture u Novom Sadu itd.</s>

<s>Nagrade 
Šandor Hartig je višestruko nagrađivan za svoj rad, doprinose i zalaganja.</s>

<s>Neke od najvažnijih nagrada su:
 Orden zasluga za narod sa srebrnom zvezdom;
 Plaketa i povelja Saveta za staranje i brigu o deci Srbije „Za radza decu i sa decom”;
 Oktobarska nagrada Grada Zrenjanina;
 „Zlatna ruža” Književne zajednice u Zrenjaninu za višedecenijsku posvećenost vrhumskom lutkarstvu;
 Nagrada za životno delo „Mali princ” u oblasti umetničkog stvaralaštva za decu koju dodeljuje Međunarodni festival pozorišta za decu u Subotici;
 Posthumno, Šandoru Hartigu je dodeljena i Povelja za poseban doprinos razvoja lutkarstva na 35. susretu profesionalnih pozorišta lutaka, održanom u Zrenjaninu 2002. godine, sa napomenom da je taj festival i osnovan po njegovoj ideji.</s>

<s>Svedočenja savremenika i saradnika 
„...</s><s>U susretu sa Šanjikom, svako je dete pravilo iskorak napred – prema njemu; nisam ni jedno video da ustukne, ili zastane.</s><s>Taj magnetizam pripisujem njegovoj peadgogiji, koja nije bila knjiška, nego možda onaj božji dar koji se dobija u mnogočlanim porodicama...” – Vojislav Zorić</s>

<s>„... bio je svestrani stvaralac sa bogatom maštom, uveren da lutkarsko pozorište služi za obogaćivanje dečjeg sveta.</s><s>Njagova blagost, taktičnost, sistematičnost, celo njegovo biće održavalo je spokoj i mirnoću, a istovremenu neku zamišljenost i pogled u daljinu.</s><s>Bio je dobar čovek...” – Živomir Joković</s>

<s>„...</s><s>Bio je i ostao vodeći majstor u izradi marionetskih lutaka.</s><s>On ih je vajao, sastavljao, montirao i u njegovim veštim animatorskim rukama je prohodala svaka marioneta u pozorištu.</s>

<s>Sećam se njegove lutke, psa Cezara.</s><s>Kretao se kao da je živ.</s><s>Fascinirao me je svaki pokret, svaki trzaj tog četvoronožnog psića.</s><s>Gledala sam u vešte prste čika Šanjija, kako prepliće, podiže, spušta konce.</s><s>Nekada mi se učinilo da taj čovek ima stotinu ruku...” – Irena Tot</s>

<s>„...</s><s>Njagovo lutkarstvo je bilo prepuno veselosti i životne razdraganosti.</s><s>Ovaj učitelj, pedagog po obrazovanju i društveni radnik u oblasti kulture za decu, isticao je da se životu na lutkarskoj sceni najviše naučio upravo od dece... ” – Slobodan Marković</s>

<s>„...</s><s>Pamte se njegove virtuozne lutke, bilo da su javajke, ginjoli, marionete.</s><s>Hartigove lutke su uvek žive.</s><s>One su kreirane da bi igrale čarobni i neponovljivi svet pozorišta lutaka.</s><s>Njagovi likovi su likovi iz bajki, ali i likovi iz sveta detinjstva.</s><s>Ono što mogu Hartigove lutke – to živi glumci ne mogu...” – Radoslav Lazić</s>

<s>Reference</s>

<s>Spoljašnje veze</s>

<s>http://www.tosajovanovic.org.rs/predstave.html 
 https://hocupozoriste.rs/festivali/48-susreti-profesionalnih-pozorista-lutaka-srbije
 http://mek.oszk.hu/02100/02139/html/sz10/107.html
 http://www.politika.rs/scc/clanak/400770/Nagrada-da-ugadas-deci</s>

<s>Srpski animatori
Srpski lutkari
Srpski pisci
Srpski režiseri
Srpski vajari
Jugoslavenski animatori
Jugoslavenski lutkari
Jugoslavenski režiseri
Jugoslavenski pisci
Jugoslavenski skulptori
Kostimografi
Biografije, Zrenjanin</s>

