Majda Vrhovnik
<s>Majda Vrhovnik Lojzka (Ljubljana, 14. april 1922 — Klagenfurt, 4. maj 1945), student medicine, učesnica Narodnooslobodilačke borbe i narodni heroj Jugoslavije.</s>

<s>Biografija 
Rođena je 14. aprila 1922. godine u Ljubljani.</s><s>Posle završene osnovne škole i gimnazije upisala je studije medicine na Medicinskom fakultetu u Ljubljani.</s><s>Za vreme studija bila je član Slovenskog kluba i studentskog revolucionarnog pokreta.</s><s>U članstvo Komunističke partije Jugoslavije primljena je 1940. godine.</s>

<s>Odmah posle okupacije Kraljevine Jugoslavije prešla je u ilegalnost.</s><s>Postala je kurir organizacionog sekretara Centralnog komiteta Komunističke partije Slovenije Toneta Tomšiča.</s><s>Kada je okupator saznao za njenu delatnost, u odsustvu je osuđena na doživotni zatvor, a njeni roditelji su držani više meseci u zatvoru kao taoci.</s><s>Uprkos tome, Majda je i dalje ostala u Ljubljani.</s><s>Sarađivala je u organizovanju ljubljanske ilegalne tehnike.</s><s>Kao kurir, snabdevala je rukopisima ilegalne štamparije Podmornica i Tunel.</s><s>Uz pomoć brata uspela je da organizuje bunker, u kojemu je počev od 4. maja 1943. godine, devet meseci umnožavala „Ljudsku pravicu“, „Slovenski poročevalec“, „Radio vestnik“ i razne druge brošure.</s>

<s>Po sopstvenoj želji, 22. januara 1944. godine, poslata je u Slovenačko primorje.</s><s>Tamo je obavljala funkciju instruktora SKOJ-a za Idriju i instruktora skojevskog kursa pri Oblasnom komitetu SKOJ-a za Primorsku.</s><s>Međutim, ni tu se nije mnogo zadržala, već se dobrovoljno javila za politički rad u Koruškoj.</s><s>U leto 1944. godine imenovana je za sekretara Okružnog komiteta KPS za Mežicu, a zatim je preko Drave, otišla na Gure i u Celovec.</s><s>U jesen 1944. godine postala je član Sreskog komiteta KPS za Celovec.</s><s>Preobučena kao seoska devojka, više meseci se zadržala u Celovcu i učestvovala u organizovanju odbora Osvobodilne Fronte, obavještajne službe i ilegalne štampe za grad.</s>

<s>Gestapo je uspeo da je izdajom otkrije i 28. februara 1945. godine je uhapšena u kući pod Križnom gorom blizu Celovca.</s><s>U zatvoru je strahovito mučena i 4. maja 1945. godine ubijena.</s>

<s>Ukazom Prezidijuma Narodne skupštine Federativne Narodne Republike Jugoslavije, 20. decembra 1951. godine, proglašena je za narodnog heroja.</s>

<s>Nasleđe 
Osnovna škola Majde Vrhovnik u Ulici Simona Gregorčiča 16 u Ljubljani dobila je ime po Majdi Vrhovnik 1958. godine, a je nastala spajanjem Osnovne škole br. 5 u Šubičevoj ulici i Osnovne škole br. 6 na Cesti Vrtača.</s><s>Ispred škole se nalazi njena bista, rad slovenačkog vajara Stojana Batiča iz 1961. godine.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Literatura</s>

<s></s>

<s>Slovenski komunisti
Jugoslavenski partizani
Žene u Narodnooslobodilačkoj borbi
Narodni heroji Jugoslavije
Žene narodni heroji
Biografije, Ljubljana</s>

