Šleski ustanci
<s>Šleski ustanci (; doslovno "Ustanci u Donjoj Šleskoj"; ) su bili niz od tri ustanka koje je od 1919. do 1921. na području Gornje Šleske podiglo tamošnje poljsko i šlezijsko stanovništvo protiv tadašnje njemačke vlasti sa ciljem da se ta područje pripoji novostvorenoj poljskoj državi.</s><s>Uzrok je bilo neriješeno pitanje istočnih granica Njemačke nakon Prvog svjetskog rata, što je uključivalo Gornju Šlesku, resursima i industrijskim pogonima bogato, ali etnički raznoliko područje predratne carske Njemačke, gdje su Nijemci činili oko 40 % stanovništva, dok je ostatak otpadao na Poljake, Šlezijce i Čehe.</s><s>Odredbe Versajskog mirovnog sporazuma su predvidjele da se pitanje suvereniteta nad Gornjom Šleskom riješi kroz plebiscit, koji je održan 21. marta 1921. godine.</s><s>Usprkos toga, obje strane su nastojale spor riješiti nasiljem, kojemu je doprinos dala i intenzivna nacionalistička propaganda, ali i djelovanje paravojnih formacije - njemačkog Freikorpsa na jednoj i Poljske vojne organizacije (POW) na drugoj strani.</s><s>Nasilje nije uspjela spriječiti ni prisutnost snaga Antante koje su trebale radzvajati zaraćene strane i garantirati red i mir.</s><s>Prije samog plebiscita su podignuta dva ustanka - Prvi šleski ustanak u ljeto 1919. koga su relativno lako ugušile njemačke vlasti, te Drugi šleski ustanak u ljeto 1920. koji je okončan primirjem uz posredovanje snaga Antante.</s><s>Posljednji, Treći šleski ustanak, je podignut nedugo nakon plebiscita u maju 1921. godine te je završio 21. jula 1921. još jednim primirjem.</s><s>Nakon njega je komisija Lige naroda podijelila Šlesku tako da je Poljskoj pripala oko trećina predratne teritorije, sa polovicom stanovništva i ključnim industrijskim postrojenjima.</s>

<s>Vidi još
Poljsko-čehoslovački rat
Borba za sjevernu granicu</s>

<s>1910-e
1920-e
Historija Poljske
Historija Njemačke</s>

