Erzelj
<s>Erzelj je naziv za skupnu od 5 kraških zaselaka: Mesesneli, Miški, Vovki, Tabor i Lenivec u sastavu općine Vipava.</s>

<s>Geografija 
Zaselci Erzelja leže jugozapadno od Vipave u kraškim Vipavskim brdima.</s><s>Kroz sela prolazi vipavska vinska cesta.</s>

<s>Kraj ima više izvora vode koji nikad ne presušuju.</s>

<s>Erzelj je bilo do 2017. jedino naselje u Sloveniji, koje započinje s fonemom e, kada je slovenizirano selo Jelarji u općini Kopar vraćeno na prvobitni, autohoni naziv Elerji.</s>

<s>Povijest 
Erzelj je prvi put spominje 1275 kao kaštel San Michele, vlasništvo akvilejskog patriarha.</s>

<s>U XV. st. je bio pretvoren u protutursku utvrdu (tabor).</s><s>Erzelj se spominje pod imenima: Arsell, Ersell, Erssel, Rosel, a pod Austro-ugarskom monarhijom je nazivan Hersell.</s>

<s>U drugom svjetskom ratu su sva sela sudjelovala u partizanima pa su talijanski fašisti 08.03.1943 sve stanovnike prognali.</s><s>Muškarce su deportirali u njemačke konclogore, žene u talijanske, a djecu je uzela rodbina..</s><s>Po kapitulaciji Italije 8. septembra 1943. su se sve žene vratile doma.</s><s>Iz njemaćkih logora veći dio se nije vratio.</s><s>Nakon aneksije Sloveniji sela su nazadovala, stanovništvo se iseljavalo.</s><s>Kada je dovedena električna struja i voda, ljudi niso više napuštali sela.</s>

<s>Znamenitosti</s>

<s>Sačuvane kuće su uglavnom iz XVIII. i XIX. stoljeća, a zanimljivo je stepenasto zidano zdanje na raskršću puta pred zaselkom Lenivec s uklesanom godinom 1893.</s>

<s>Nad selom Tabor, na nadmorskoj visini od 423 m, stoji utvrda, s 600 godina starom crkvom Sv. Mihaela.</s><s>Utvrda je kasnije čuvala okolne stanovnike pred turskimi upadima.</s>

<s>U blizini se nalaze ostaci partizanske bolnice Vera.</s>

<s>Stanovništvo 
Prema popisu iz 2002. zaselci su imali 74 stanovnika, a prema podacima Statističkog ureda RS u 2020. je ovdje živjelo 85 stanovnika te spada među demografski neugrožena sela.</s>

<s>Izvori</s>

