Zgrada Napretka u Sarajevu
<s>Zgrada Napretka u Sarajevu (Zgrada Hrvatskog kulturnog društva "Napredak"; Napretkov Zakladni dom) nalazi se u Sarajevu, u Ulici Maršala Tita 56, u opštini Centar u Sarajevu, Bosna i Hercegovina.</s><s>Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od 3. do 5. marta 20015. godine, donijela je odluku da se zgrada proglasi za  nacionalni spomenik BiH.</s><s>Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Marti Cherry, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović (predsjedavajući) i Ljiljana Ševo.</s>

<s>Istorija 
Hrvatsko kulturno društvo "Napredak" nastalo je 9. juna 1907. godine.</s><s>Od 1914. godine naziv društva je promijenjen u Hrvatsko prosvjetno kulturno društvo “Napredak”, a od 1922. godine ponovo djeluje pod nazivom Hrvatsko kulturno društvo “Napredak”.</s><s>U toku I svjetskog rata i II svjetskog rata, Društvo je smanjilo svoje aktivnosti.</s>

<s>Nakon završetka II svjetskog rata, 1. aprila 1949. dolazi do ukidanja HKD Napredak.</s><s>U središnjem dijelu Napretkove palače, u dvije etaže superponirane kinodvorani, u kojima su u periodu 1913–1955. bile smještene društvene prostorije Napretka, počev od 7. marta 1955. godine uselio se novoosnovani Kamerni teatar 55, a te dvije etaže adaptirane za potrebe teatra, koji je utemeljio pozorišni reditelj, producent i teoretičar Jurislav Korenić.</s>

<s>Obnoviteljska skupština HKD Napredak održana je 29. septembra 1990. u Sarajevu.</s><s>Danas HKD Napredak koristi tek manji dio prostora.</s>

<s>Projekat za zgradu Hrvatskog društva Napredak na preporuku Josipa Vancaša uradio je zagrebački arhitekta Dionis Sunko 1911. godine.</s><s>Sagrađena je 1912-13. godine u duhu secesije.</s>

<s>Opis 
Sastoji se iz tri zgrade.</s><s>Prednji dio, do ulice, je trospratnica (monumentalno izgrađena i uklopljena između palača Finci i Salom), u prizemlju se nalaze poslovni prostori i prolaz za dvorišni dio zgrade.</s><s>Drugi dio zgrade je dvorana za pozorišne i kino-predstave.</s><s>Treći dio zgrade je stambena četverospratnica.</s><s>U zgradi se danas nalazi pozorište Kamerni teatar 55, kao i slastičarna.</s>

<s>Skulpture na pročelju, Prosvjeta i Snaga, izveo je Robert Frangeš Mihanović, na krovu se nalazi skulptura Croatia.</s>

<s>Napretkova palata ukazuje na novi smjer secesije u kojem se plastičnost dovodi u funkciju ekspresije, dok su dekorativni elementi oblikovani i ugrađeni kao antičke spolije..</s><s>Fasada se odlikuje visokim prizemljem, obloženim oplatom od  vještačkog kamena (visine oko 7,35 metara od trotoara do ivice parapeta prozora prvoga sprata), velikim ustakljenim izlozima.</s>

<s>Literatura 
 Andrija Nikić - Utemeljenje Hrvatskog potpornog društva, odnosno Napretka, Obnovljeni život (Časopis za filozofiju i religijske znanosti), Vol.</s><s>57, Br. 4, str. 491–506, Zagreb, 2002
 Alija Bejtić -Ulice i trgovi Sarajeva.</s><s>Sarajevo: Muzej grada Sarajeva 1973.</s><s>Godine</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi</s>

<s>S
Građevine u Sarajevu
Nacionalni spomenici u Sarajevu</s>

