Sokolski dom u Bijeljini
<s>Sokolski dom u Bijeljini je jedna od najzačajnijih i arhitektonski najvrjednijih zgrada izgrađenih između dva rata u Bijeljini, Bosna i Hercegovina.</s><s>Dom je proglašen za nacionalni spomenik BiH.</s><s>Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Amir Pašić, Goran Milojević (predsjedavajući), Radoje Vidović, na sjednici održanoj 29. avgusta 2019. godine u Sarajevu.</s><s>Nacionalni spomenik čini glavna građevina Sokolskog doma u kojoj su smješetene kancelarije, fiskulturna sala i bina.</s>

<s>Historija 
Sokolski dom u Bijeljini je uglovnica u centru grada, u Ulici Kneza Ive od Semberije, a sagrađen je 1929. god prošlog vijeka, kada su u gotovo svim većim gradovima tadašnje Kraljevine Jugoslavije građene zgrade sokolara.</s><s>Projekat za izgradnju izradio je arhitekta Momir Korunović, koji je u periodu između dva svjetska rata širom jugoslovenskih prostora izgradio više od 80 objekata različitih namjena, pretežno crkava, spomen-obilježja, sokolskih domova i pošta.</s>

<s>Projekat je zasnovan na srednjovjekovnom srpsko-vizantijskom sakralnom neimarstvu, tradicionalnoj moravskoj kući sa lukovima, tekovinama art nuvoa, romantičarskog ekspresionizma, češkog rondo-kubizma i ar dekoa, oformio je sinkretičku, prepoznatljivo autorsku varijantu nacionalnog stila.</s>

<s>Vremenom je različitim intervencijama u više navrata došlo do promjena autentičnog izgleda, koje nisu dovele do drastičnih promjena ulične i bočne fasade, ali je dogradnjom svlačionica u dijelu objekta bitno narušen izvorni izgled dvorišne fasade.</s><s>Fiskulturna sala u prizemlju koristila se do 2018. god. za treninge odbojkaša i klubova borilačkih vještina, a kancelarije u prizemlju i na spratu za potrebe Mjesne zajednice i arhive lokalne samouprave, koja je ovdje izmještena nakon katastrofalne poplave 2014. godine.</s>

<s>Počeci organizovanog bavljenja sportom u Bijeljini se vezuju za 1908. godinu i osnivanje gimnastičkog društva Srpski soko koje je bilo dio sveslavenskog sokolskog pokreta sa preko 250 članova.</s><s>Sokolari su vježbali atletiku, rvanje, izvodili su vježbe na gimnastičkim spravama i dr. Iste godine osnovan je i Muslimanski soko koji je, pored sportskih, imao i horsku i tamburašku sekciju, a uskoro je osnovan i Hrvatski soko.</s>

<s>Sadašnje stanje 
Pošto se dom nalazi u lošem stanju, što je posljedica odsustva redovnog održavanja, gradske vlasti su 2018. god počele sveobuhvatnu sanaciju i rekonstrukciju, sa poštivanjem i očuvanjem arhitektonsko-oblikovnih, konstruktivnih i funkcionalnih odlika objekta i njegove autentičnosti.</s><s>Prva i druga faza sanacije urađene su 2018-2019. godine, sredstvima u visini 200 KM.</s><s>Tada je zvršena rekonstrukcija dijela zgrade koji je dograđen pri Sokolskom domu šezdesetih godina prošlog vijeka, u kojem su se nalazili mokri čvorovi i svlačionice za sportska društva.</s><s>Za rekonstrukciju i sanaciju u 2020. god, sa pratećim konzervatorskim radovima, utrošiti će se 1 milion KM kreditnih sredstava i 500.000 KM iz budžeta grada.</s><s>U rekonstruisanom domu nalaziti će se Gradsko pozorište Semberija i Kulturno-umjetnička udruženja i ustanove.</s><s>Sala će nakon obnove imati 200 mjesta i služiće za održavanje različitih manifestacija.</s><s>Vraćanje autentičnog izgleda podrazumijeva i vraćanje uklonjenih dekorativnih elemenata na podovima, zidovima, stepeništu, ogradama, kao i ponovno otvaranje zazidanih otvora vrata i prozora.</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi 
 Rekonstrukcija Sokolskog doma
 Zvanična internet prezentacija Grad Bijeljina</s>

<s>Nacionalni spomenici u Bijeljini
Građevine u Bijeljini</s>

