Materija (Kras)
<s>Materija (Matteria, tal.) je naselje na Krasu (Julijska pokrajina) na cesti Rijeka-Trst, u sastavu Općine Hrpelje-Kozina (Primorska).</s>

<s>Geografija 
Materija se nalazi na Krasu 6 km istočno od Kozine i 3 km zapadno od Markovščine na cesti od Trsta do Rijeke.</s><s>Kod Materje se prema sjeveru odvaja lokalna cesta do Artviže, Kozjane i Tatre (na Berkinma).</s><s>Obližnji vrhnci su Spičnik (776 m) i Matarski vrh (803 m)-</s>

<s>Znamenitosti</s>

<s>Romanička crkvica sv. Duha sa zvonikom na jedra
 Prekrasna pećina u blizini Materije (pogledajte video lijevo)</s>

<s>Povijest</s>

<s>U prapovijesno vrijeke (željezno doba) na ovom području žive Japodi koje u V/IV. st. pr.n.e. osvaja keltsko pleme Menocaleni, a Rimljani ovdje grade castrum Ad Malum, ("kod Jabuke"), odmorište na rimskoj cesti kroz Kras od Tergestea (Trsta) do Tarsaticae (Rijeke); Današnje ime naselja dolazi od latinskog "matta" što znači poljsko imanje za najam; Za vladavine rimskog konzula Gaj Lekanije Basso (Gaius Laecanius Bassus), koji je 64 g. bio vlasnik manufaktura za proizvodnju opeka i anfora u Istri i u Materiji.</s>

<s>Današnja zona Materije bila je u XI. st. dio dijaceze Trsta (velik dio Ćićarije sve do Podgrada) da bi 1081. prešla pod Akvilejsku patrijaršiju.</s>

<s>U XIV. st. se sa sjevera naseljavaju Slaveni na ovo pusto i negostoljubivo područje, da bi mirom u Torinu 1381. ovo područje Krasa dolazi pod Kranjsku, tj. u ruke austrijskih grofova.</s>

<s>1420.</s><s>Matterìja je pod feudalcima iz Podgrada pa pod goričke feudalce Schwarzenegg.</s><s>1508, za vrijeke austro-mletačkog rata Venečani, pod komandom Bartolomea d'Alviana, okupiraju velik dio Krasa (Ćićariju i Podgrad).</s>

<s>Od 1512., u reformama Maksimiliana I, Kranjska postaje austrtijski krug Svetog rimskog carstva.</s>

<s>S ugovorom iz  Schönbrunn 1809. je dio Napoleonovih Ilirskih provincija, a od 1815. (Bečk kongres) dolazi pod Kraljivinu Iliriju kao samostalna općina koja je obuhvaćala naselja: Bač pri Materiji), Povžane, Rožice); zatim 1849. kao samostalna općina dolazi pod Austrijsko primorje u Markgrofoviji Istri sa naseljima: Artviže, Brezovica, Brezovo Brdo, Kovčice, Hotniča, Odolina, Hrpelje, Golac, Gradišica, Velike Loče, Markovšina, Mrše, Orehek pri Materiji, Ostrovica, Skadanščina, Slivje, Slope, Tatre i Tulje pri Hrpeljah sada pod Općinom Hrperlje-Kozina, te Kozjane, sada u Općini Divača, te Jelovica i Vodice, sada pod Općinom Lanišće (pod Hrvatskom).</s>

<s>Materija je u XIX. st. bila poznata i pod imenom Sv. Marko.</s>

<s>Raspadom Austrougarske 1918., kao i čitavo Austrijsko primorje dolazi pod Kraljevinu Italiju, a općina je pod okrugom Volosko-Opatija kao dio provincije Istre da bi sljedeće godine bio pod okrugom Kopra.</s>

<s>1928. općina Matterija je odvojena od Istre i priključena provinciji Kvarner..</s>

<s>Stanovništvo 
U Materiji živi 55 stanovnika (prema podacima Statističkog ureda RS za 2020.</s>

