Došljaci
<s>Došljaci prvi je roman Milutina Uskokovića objavljen 1910. godine.</s><s>Ovaj roman je pozdravljen kao događaj u srpskoj književnosti jer u sebi nosi doživljaj sveta i života.</s>

<s>O delu</s>

<s>Došljaci su roman o etici poraza i otkrivanju i saznavanju samog sebe, to je roman o sagledavanju svog stvarnog identiteta, i njegove zavisnosti od narodne i opšteljudske egzistencije.</s><s>Glavno lice romana nije Miloš Kremić, kao došljak, niti nepoznati došljaci obuhvaćeni naslovom, nego večiti tok životnih neizvesnosti i straha, moći i nemoći.</s><s>Glavno lice romana jeste surova borba za opstanak, ljudska svest i njeno tragično razvijanje.</s><s>Glavni junak Došljaka, Miloš Kremić, ima mnoge Uskokovićeve crte.</s><s>I Kremić i Uskoković su u Beogradu “došljaci” i rodom iz jedne propale užičke trgovačke kuće.</s><s>Obojica su iz Užica u Beograd došli pešice.</s><s>Obojica su pravnici.</s><s>Kremić je, kao i Uskoković, stekao lepo ime u “našoj književnosti”.</s><s>Obojica su novinari.</s><s>I jedan i drugi osećaju silnu žudnju da se otisnu u neki drugi, kulturniji svet.</s><s>Obojica, i Kremić i Uskoković, imaju pretežno moralni a ne idejni pristup sredini u kojoj žive, s kojom se ne slažu i kojoj ne mogu da se prilagode.</s><s>Svoje nezadovoljstvo Uskoković je preneo na Kremića.</s><s>Kremićevo nezadovoljstvo izvire iz njegove urođene ili stečene, svejedno, preosetljivosti, iz njegove meke neotporne prirode.</s><s>Kremić je u Beograd došao iz palanke i sirotinje i stalno sanja o prilikama i odnosima koji ne predstavljaju normalu u Beogradu.</s><s>On nema snage da život primi onakav kakav je i da se u takvom životu bori.</s><s>Njemu stalno izgleda da drugi prolaze bolje od njega i on pati zbog nepravde koja mu se čini, osećajući je skoro kao nekakvo sudbinsko prokletstvo od koga ne može da pobegne i koje se svom težinom sručilo upravo na njega.</s><s>Kremića vlasnik Preporoda izuzetno ceni, ali mu ne dopušta da ne sluša njegove savete.</s><s>I teza “došljaka” je plod preterane osetljivosti.</s><s>Nesnalaženje “došljaka” nije, sociološki govoreći, pojava Uskokovićevog vremena.</s><s>Beograd je, i onda i ranije, bio prepun uspelih došljaka.</s><s>Došljaci su, čak, vrlo brzo hvatali korak sa Beograđanima po rođenju i starini i grad se stalno menjao.</s><s>Kremić doživljava životni brodolom iz razloga koji su prvenstveno psihološki, zato što je neprilagodljiv u jednom društvu, zato što je neodlučan, a posle i zato što stalno oseća krivicu za Zorkinu tragičnu sudbinu jer je, kao i u svemu, bio kolebljiv.</s>

<s>Veza sa Turgenjevim 
Slabošću volje i odsustvom upornosti ne samo u ličnom nego i u društvenom kontekstu svojih raspoloženja i shvatanja Kremić, makar i izdaleka, podseća na junake Turgenjeva, na Ruđina čije ime nosi roman i na Lavreckog iz Plemićkog gnezda, na jednu varijantu Suvišnih ljudi, kojima je obilovala ruska književnost devetnaestog veka.</s><s>Razlikuje ih , samo, društveno poreklo; Turgenjevi bezvoljnici su došli iz plemićkih kuća, Uskokovićev Kremić je iz postradale trgovačke porodice, kao i njegov autor.</s>

<s>Čedomir Ilić i Miloš Kremić 
Čedomir Ilić junak je drugog Uskokovićevog romana sa istim nazivom.</s><s>I on pati od sličnog osećanja suvišnosti.</s><s>Odnos Ilićev i Kremićev prema opštim zbivanjima je vrlo sličan.</s><s>Obojica vide zlo.</s><s>Introvertni, neborbeni, i jedan i drugi osećaju društvenu nepravdu kao sudbinu od koje se ne može pobeći.</s><s>Kremić posle brodoloma beži iz tuđe velike sredine u “svoju” malu sredinu.</s><s>Ilić se ubija zato što je i sopstvenom tragičnom krivicom zamrsio puteve svog intimnog života.</s><s>Nestabilnost Kremićeva i Ilićeva ogleda se i u ljubavi.</s><s>Nijedan ni drugi žene, s kojima su se upustili u ljubavnu igru, kao da ne vole istinskom ljubavlju.</s><s>Čedomir Ilić je i osnovnom idejom i opštom atmosferom u kojoj se zbiva na neki način dvojnik Došljacima.</s><s>Ipak, ženski likovi nisu slični.</s><s>Višnja je studentkinja i vrlo mlada, nasuprot Zorki koja nije ni jedno ni drugo.</s><s>Kremić nije smeo da učini ono što ne odgovara običajima sredine, Ilić trpi zato što je učinio ono što upravo odgovara običajima sredine.</s><s>Kremić je hteo da pobegne od Zorke i time je izazvao njenu smrt, tako je i Ilić hteo da pobegne od Bele i da se vrati Višnji, a kad ga ona nije prihvatila, odlučio se na samoubistvo.</s>

<s>Odnos Miloš Kremić i Zorka 
Odnos Zorka - Miloš je obrađen i kao psihološki i kao moralni problem.</s><s>Razlika u godinama kao smetnja ljubavi se provlači kroz ceo roman.</s><s>Pred kraj romana ona više podseća na Kremićevu majku koja ga teši i ne dopušta mu da klone nego na ljubavnicu koja brani svoja prava.</s><s>U celom romanu nema nijedne scene koja bi pokazala plamen ljubavi.</s><s>Ali je zato puno scena u kojima ljubljvnici utiru suze jedno drugom.</s><s>Zorka i Miloš žive zajedno u njenom stanu nasuprot moralu svoje okoline.</s><s>Oboje osećaju da ne mogu jedno bez drugog i ostaju zajedno , svako sa svojim strahom od raskida.</s><s>Tu psihologiju ljubavi mladi Uskoković je razvijao modernije nego njegovi prethodnici u literaturi i onje, sa svojih dvadeset pet godina, otvarao puteve jednog književnog roda.</s>

<s>Beogradski roman</s>

<s>Pojavom Došljaka srpska književnost, smatralo se, dobila je roman gradske sredine, beogradski roman.</s><s>Beograd je, tada, bio jedino urbanizovano mesto u Srbiji.</s><s>Svi drugi njeni gradovi su imali seoska i palanačka obeležja.</s><s>I izgled, i ljudi u Beogradu, i njegova privreda, i intelektualni život, naročito, približavali su Beograd onom pojmu koji se nazivao Evropom.</s><s>Iz takve atmosfere rodili su se pokušaji beogradskog romana.</s><s>Među njima je romansijersko delo Milutina Uskokovića bilo najdarovitije i davalo nade da će srpska književnost, u kojoj je lirika dostigla visok stupanj, dobiti roman složenijih ljudskih odnosa u društvenom okviru.</s>

<s>Društvene promene u Srbiji 
Silaskom dinastije Obrenovića sa istorijske pozornice čitav društveni sistem u Srbiji dobio je novi polet.</s><s>Učvršćavala se građanska demokratija sa ustavnošću i parlamentarizmom, razvila se trgovina, uvišestručavala se industrija.</s><s>Ali su, istovremeno, narasle i društvene protivrečnosti i borba za slobodu misli je dobila vidove koji su, do tada, bili nepoznati u javnom životu Srbije.</s><s>Početak dvadesetog veka bio je obeležen javnim manifestacijama prelaska u modernije društvo koje su nadahnjivale romansijera Milutina Uskokovića.</s>

<s>Likovi 
 Miloš Kremić, glavni junak, novinar, pisac i pesnik 
 Zorka, velika ljubav Miloševa 
 Gospa Selena, Zorkina majka
 Bogdan Vasić, novinar Preporoda, Milošev prijatelj
 Dragutin Ranković, student francuskog jezika i literature, Milošev prijatelj
 Ljubica Zaharić, Zorkina prijateljica
 Gospodin Stajić, urednik Preporoda</s>

<s>Romani Došljaci i Čedomir Ilić 
Iako ljubavni romani, ova dva dela su i društveni romani.</s><s>Oni slikaju društvo jednog vremena i ličnost koja bi htela da mu se suprotstavi, ali je nemođna i bez oslonca.</s><s>Uskokovićevi junaci su studentska sirotinja i oni nas vode na periferiju s njenim dugačkim avlijama i skromnim sobičcima.</s><s>Od njih ne možemo ni očekivati da nam otvore vrata onog gramzivog Beograda koji je, bezdušno stičući i svodeći život na borbu za bogatstvo i vlast, izazivao zlovolju, potištenost i pesimizam u mladim Kremićima i Ilićima.</s>

<s>Skerlićevo tumačenje Došljaka</s>

<s>Ekranizacija</s>

<s>Godine 1969. je RTV Beograd emitovala istoimenu TV-dramu temeljenu na Uskokovićevom romanu.</s>

<s>Reference</s>

<s>Literatura 
 Došljaci / Jovan Skerlić. - Nadređeni stv. nasl.: Milutin Uskoković. - U: Kritike / Jovan Skerlić. - Novi Sad : Matica srpska ; Beograd : Srpska književna zadruga, 1971. - (Biblioteka Srpska književnost u sto knjiga ; knj.</s><s>68). - Str: 314-324.</s><s>Došljaci : misterija porekla čoveka / Miodrag M. Pavlović. - Novi Sad : M. Pavlović, 2011 (Novi Sad : Studio Ranković). - 399 str.</s><s>Ogledi / Radomir Ivanović. - Kruševac : Bagdala, 1969 (Kruševac : Bagdala). - 170 str. ; 18cm. - (Mala biblioteka.</s><s>Savremeni esej)
 Milutin Uskoković / Radomir V. Ivanović. - Beograd : Nolit, 1968 (Beograd : Prosveta). - 245 str., [1] list sa slikom M. Uskokovića ; 19cm. - (Biblioteka Porteti ; 39)
 Poetika trajanja / Vuk Filipović. - Priština : Jedinstvo, 1973 (Kosovska Mitrovica : Progres). - 390 str. ; 20cm. - (Biblioteka Jedinstvo ; 42)
 Epoha realizma / priredio Miodrag Protić. - Beograd : Nolit, 1966 (Beograd : Beogradski grafički zavod). - 452 str. ; 21cm. - (Srpska književnost u književnoj kritici ; 5)</s>

<s>Spoljašnje veze 
 Predstava Došljaci u Narodnom pozorištu Užice  Preuzeto 08.03.2016.</s><s>Snimak predstave Došljaci iz Narodnog pozorišta u Užicu Preuzeto 08.03.2016.</s><s>Pedeseto izvođenje Došljaka Preuzeto 08.03.2016.</s>

<s>Ljubavni romani
Romani 1910.</s><s>Srpska književnost</s>

