Kraljevsko društvo
<s>Kraljevsko društvo (, punim imenom Royal Society of London for Improving Natural Knowledge) je najstarije nacionalno naučno udruženje (akademija) na svijetu i vodeća organizacija za unapređenje nauka istraživanja u Ujedinjenom Kraljevstvu.</s><s>Kraljevsko društvo bilo je model za osnivanje svih sljedećih akademija nauka po Evropi i svijetu.</s>

<s>Historija 
Inicijalni osnivački sastanak održan je 28. novembra 1660. godine, nakon predavanja na londonskom koledžu Gresham.</s><s>Sastanak je organizirao Christopher Wren, tadašnji profesor astronomije, koji je istakao da je cilj budućeg društva unapređenje nauke, naročito matematike i fizike pomoću eksperimentalnih metoda.</s><s>Na sastanku je bilo 12 ljudi, među njima Robert Boyle, biskup John Wilkins i visoki dvorski funkcioneri Robert Moray i William Brouncker, kasnije prvi predsjednik Kraljevskog društva.</s><s>Već je nešto ranije bilo nekih inicijativa za osnivanje sličnih organizacija, od grupe profesora koja se sastala u Londonu 1645., do oxfordskog filozofskog kluba iz 1650-ih, ali je tek ova nova inicijativa uspjela izrasti u nacionalno društvo posvećeno unapređenju nauke.</s>

<s>Društvo je formalno osnovano 1662. kad mu je kralj Charles II izadao povelju, koju je dopunio 1663.</s><s>Na taj način si je društvo od samog početka osiguralo kraljevsko mecenatsvo, iako je uvijek ostalo dobrovoljno i formalno nezavisno od britanske države.</s><s>Od samog početka društvo je željelo kombinirati ulogu istraživačkog instituta sa savjetodavnom i arbitražnom.</s><s>Jedan od ključnih momenata u razvoju društva bila je 1665. kad je izdan časopis Philosophical Transactions.</s><s>On izlazi još i danas, kao jedan od najstarijih naučnih časopisa .</s>

<s>U kasnijoj historiji društva pojedini događaji i periodi imali su poseban značaj.</s><s>Takvo je bilo i vrijeme od 1703. do 1727. kad je društvom predsjedavao matematičar i fizičar Isaac Newton.</s><s>On je svojim radom i autoritetom pomogao da se društvo etablira kao vrhunski naučni autoritet u Velikoj Britaniji i svijetu.</s><s>Newton je postao punopravni član društva 1672., pa je svoje kapitalno djelo Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica objavio sa imprimaturom društva.</s>

<s>Popularizaciji društva u 18. vijeku pridonjele su i brojne mecene, koji su omogućili nagrade za razne aspekte nauke, većina ih se dodjeljuje i danas.</s><s>Naročito je slavna Medalja Copley iz 1709., nastala zahvaljući donaciji Godfreya Copleya, koja je postala najprestižnija britanska nagrada za nauku.</s><s>Krajem 18. vijeka društvo je odigralo aktivnu ulogu u popularizaciji i poticanju naučnih istraživanja, naročito za vrijeme mandata njegova najdugovječnijeg predsjednika, Josepha Banksa.</s><s>On se proslavio kao suputnik James Cooka na njegovom prvom velikom putovanju od 1768. do 1771. godine.</s><s>Ipak, društvo je krajem 18. i početkom 19. vijeka počelo gubiti dah i upalo u krizu, pod teretom slave iz starih vremena.</s><s>To je ispravljeno 1830-ih reformskim programom koji je revitalizirao društvo.</s>

<s>Kraljevsko društvo je 1919. poslalo dvije ekspedicije da 29. maja fotografiraju pomrčinu Sunca s otok Príncipe u Gvinejskom zaljevu  i Sobrala u Brazilu.</s><s>Na taj način je društvo eksperimentalno potvrdilo Einsteinovu teoriju relativnosti i pomoglo mu da se pročuje.</s><s>Biti izabran za člana Kraljevskog Društva je stvar prestiža u svijetu nauke, od 1945. i žene pored muškaraca imaju pravo na tu čast.</s><s>Kraljevsko društvo danas ima 1300 stalnih i 130 vanjskih članova.</s><s>Od 1967. društvo ima sjedište u londonskoj palači East Carlton Terrace.</s><s>Današnja uloga društva svodi se na savjetodavno-menadžersku, savjetodavnu jer je institucija koja ne sudjeluje direktno na tržištu pa ima status nezavisnog arbitra, a menadžersku jer upravlja velikim svotama javnog novca za buduća inventivna istraživanja i međunarodnu naučnu suradnju.</s>

<s>Članovi iz južnoslavenskih krajeva 
Jedini redovni član bio je Ruđer Bošković koji je izabran 1761., vanjski članovi bili su kemičari i nobelovci Leopold Ružička (1942) i Vladimir Prelog (1962).</s><s>Jedini današnji vanjski član je jugoslavensko-američki neurolog Paško Rakić rođen u Rumi 1933. i izabran 2016. godine.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>The Royal Society (Službene stranice) 
 Royal Society (na portalu Encyclopædia Britannica Online)</s>

<s>Nastanci 1660.</s><s>Britanske organizacije
Akademske institucije
Organizacije u Londonu‎</s>

