Pašman
<s>Pašman (talijanski: Pasman ili Pasmano) je otok u Jadranskom moru u Hrvatskoj, koji administrativno podpada pod Zadarsku županiju.</s>

<s>Geografske karakteristike</s>

<s>Pašman je jedan od većih otoka zadarskog arhipelaga, koji je 2011. imao 2844 stanovnika.</s>

<s>Dug je 21,1 i širok do 4,1 km.</s><s>Sve do 1883. kad je prokopan kanal kod Ždrelca bio je spojen sa otokom Ugljanom.</s><s>Od 1970-ih kad je izgrađen most ponovno je povezan sa Ugljanom.</s><s>Otok ima površinu od 60,1 km², a dužina njegove obale iznosi 70,206 km.</s>

<s>Od kopna ga dijeli Pašmanski kanal širok 1,9 km, jugoistočno leži otok Vrgada, a zapadno brojni Kornatski otoci i Dugi otok.</s>

<s>Građen je od krednih vapnenaca, dolomita i i pliocenskog lesa.</s><s>Najviše brdo Bokolj ima 272 metara.</s>

<s>Pašman je vrlo razveden, naročito duž istočne obale, koja je uglavnom niska.</s><s>Tu se nižu brojne uvale; Polača, Taline, Triluke, Lanđin, Soline, Kablin i pješčane plaže.</s>

<s>Otok je obrastao makijom i borovim šumarcima.</s><s>Stanovnici se bave ratarstvom (žito, povrće), ovčarstvom, maslinarstvom, vinogradarstvom, ribarstvom i turizmom.</s>

<s>Naselja leže na obali okrenutoj kopnu, koja je niža i razvedenija, to su administrativni centar -sjedište općine Tkon (753 stanovnika), Pašman (399 st.), Neviđane (390 st.), Ždrelac (296 st.), Dobropoljana (280 st.), Kraj (272 st.), Mrljane (248 st.) i Banj (206 st.).</s>

<s>Historija</s>

<s>Otok je bio naseljen već od prahistorije, iako iz paleolita ima vrlo malo nalaza, ali ima dosta gradina iz brončanog i željeznog doba.</s>

<s>Rimljani su Pašman ubrajali u liburnske otoke, iz tog perioda je i najstariji poznati naziv jednog od otočnih naselja - Katan (Tkon).</s><s>Za Antičkog Rima zvan je Flaveico ili insula Postimana.</s><s>Po svemu sudeći otok je za Antike bio dobro naseljen, ali je za ranog srednjeg vijeka opustio, jer ga Konstantin Porfirogenet navodi kao pusteliju.</s>

<s>Za srednjeg vijeka najveći dio Pašmana bio je feud zadarskih samostana i aristokracije.</s>

<s>Prvi feud na Pašmanu - Cella sv. Mihovila u Neviđanama, dokumentiran je u 11. vijeku, kao vlasništvo zadarskog benediktinskog samostana sv. Krševana.</s><s>Ali izgleda da je otok u to vrijeme bio u sastavu Biogradske biskupije, jer je (po nekim izvorima), biogradski biskup Prestancije - 1076. dao benediktinskom samostanu sv. Ivana Evangelista iz Biograda (osnovan 1059.) - crkvu sv. Kuzme i Damjana na brdu Ćokovac iznad Tkona.</s><s>U nju je nakon mletačkog razaranja Biograda 1125. preseljeno sjedište Rogovske opatije iz Filipjakova.</s>

<s>Nakon Križarske opsade Zadra 1202. u Ćokovac su izbjegli zadarski kaptol i aristokrati.</s><s>Za Opsade Zadra 1345.</s><s>Mlečani su razorili Samostan sv. Kuzme i Damjana, zarobili redovnike i odnijeli arhiv.</s><s>Samostan se počeo obnavljati nakon sklapanja Zadarskog mira 1358., tad je sagrađena nova samostanska crkva.</s>

<s>Franjevci su na otok došli oko 1380. i svoj prvi samostan sv. Dujma u Kraju podigli 1390., pored postojeće crkve sv. Dujma.</s><s>Samostan su podigli za franjevce iz Bosne jer su već tad počele pristizati izbjeglice pred Osmanlijama.</s><s>Crkva sv. Dujma je potpuno preuređena u 16. vijeku.</s>

<s>Pašmanski samostan sv. Kuzme i Damjana bio je jedan od centara širenja glagoljaštva po sjevernoj Dalmaciji.</s><s>U samostanu su nastali brojni glagoljski manuskripti, među njima i Pravilo sv. Benedikta (prijevod s latinskoga na staroslavenski) nastao za 11. ili 12. vijeka.</s><s>Pretpostavlja se da su upravo pašmanski redovnici otišli u Prag kao učitelji glagoljice i staroslavenskog.</s><s>Vizitacije obavljene tokom 15. i 16. vijeka potvrđuju da se na cijelom otoku liturgija obavljala na staroslavenskom (lingua illirica, lingua slavica), te da sve otočne župe imaju liturgijske knjige na glagoljici.</s>

<s>Za francuske uprave u Dalmaciji benediktinski Samostan sv. Kuzme i Damjana u Tkonu je ukunut 1808., ali je obnovljen 1956. pa je danas, jedini muški benediktinski samostan u Hrvatskoj.</s>

<s>Transport</s>

<s>Otok je povezan dnevnim trajektnim linijama sa Biogradom na Moru, i autobusnom linijom sa naseljima na Ugljanu.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Pašman na karti Jadrana</s>

<s>Sjevernodalmatinski otoci
Otoci u Hrvatskoj</s>

