Transverzalni val
<s>Transverzalni val je val kod kojeg čestice titraju okomito (normalno) na smjer širenja vala.</s><s>U čvrstim tijelima mogu se rasprostirati i transverzalni i longitudinalni valovi, a u tekućinama i plinovima samo longitudinalni valovi.</s>

<s>Val</s>

<s>Val je širenje poremećaja kojim se prenosi energija kroz neko sredstvo (medij), a da se sredstvo kao cjelina ne pomiče.</s><s>Kada se valovi nađu na granici između dvaju različitih sredsatva, dolazi do njihova ogiba, refrakcije (loma) ili refleksije (odbijanja) i u posebnim uvjetima do stojnih valova.</s><s>Mehanički valovi se mogu širiti samo kroz neku tvar (medij), dok se elektromagnetski valovi mogu širiti i vakuumom.</s>

<s>Valovi također mogu biti:
 longitudinalni – čestice titraju u smjeru širenja vala.</s><s>Najvažniji primjer longitudinalnih valova su valovi zvuka u zraku.</s><s>U tekućinama i plinovima samo se rasprostiru longitudinalni valovi;
 transverzalni – čestice titraju poprečno na smjer širenja.</s><s>U čvrstim tijelima mogu se rasprostirati i transverzalni i longitudinalni valovi;
 progresivni – val se širi u određenom smjeru i pritom se energija prenosi s čestice na česticu;
 stojni – neke čestice titraju, a neke stalno miruju; energija se ne prenosi prostorom.</s>

<s>Periodički se valovi mogu opisati karakterističnim veličinama: frekvencijom, amplitudom, periodom i valnom duljinom.</s><s>Udubine koje nastaju kada bacimo sredstvo u vodu zovemo valnim dolovima, a izbočine valnim brijegovima.</s><s>Od mjesta gdje je kamen pao izmjenično se rasprostiru kružni brjegovi i kružni dolovi.</s><s>Val je ustvari širenje titraja u elastičnom sredstvu.</s><s>Kad kamen padne u vodu, prouzrokuje titranje na onom mjestu gdje je u vodu udario.</s><s>Čestice vode na tom mjestu zatitraju, i to se titranje dalje širi u obliku valova jer su čestice vode međusobno elastično povezane.</s><s>Kod vala se ne prostire materija već energija titranja koja putuje od čestice do čestice.</s><s>Prividno nam se čini da voda teče, ali ako promotrimo kakav list koji pliva na vodi vidjet ćemo da se taj ne pomiče s valom već se njiše gore i dolje na istom mjestu površine vode.</s><s>Ono što kod vala putuje samo je slika titraja u izvjesnom trenutku.</s><s>Tvar u kojoj se val rasprostire zove se sredstvo vala, a čestica koja je počela titrati i iz koje se val širi zove se izvor vala.</s><s>Valovi koji se šire na površini nekog sredstva zovu se površinski valovi, a valovi koji se šire u nekom prostoru zovu se prostorni valovi.</s>

<s>Titranje žice glazbala 
Napeta i na krajevima učvršćena žica može izvoditi transverzalne mehaničke titraje, okomito na smjer žice.</s><s>Time što je žica na krajevima učvršćena već je unaprijed određeno da se na njenim krajevima stvaraju čvorovi stojnog vala.</s><s>Povučemo li gudalom po sredini žice, ona će izvoditi harmonijsko titranje i pri tom ćemo čuti ton.</s><s>Onaj ton koji nastaje kod titranja žice gdje je samo jedan trbuh po sredini zove se osnovni ton.</s><s>Tome osnovnom tonu pripada osnovna frekvencija f0 i valna duljina λ0.</s><s>Kako je razmak od čvora do čvora, to jest duljina l žice jednaka polovini valne duljine, to jest:</s>

<s>a budući da je:</s>

<s>gdje je v - brzina zvuka, to je:</s>

<s>pa je:</s>

<s>Znači da je broj titraja obrnuto razmjeran s duljinom žice, to jest duža žica imat će manji broj titraja nego kraća.</s>

<s>Dotaknemo li napetu žicu prstom u sredini i stavimo li je u titranje, pa onda prst uklonimo, žica će titrati tako da će imati 3 čvora i 2 trbuha i ćut ćemo prvi gornji ton.</s><s>Valna duljina je sada:</s>

<s>a frekvencija f1.</s><s>Iz toga proizlazi da je:</s>

<s>pa je:</s>

<s>Znači da je sada frekvencija dvostruko veća od osnovne frekvencije.</s>

<s>Pritisnemo li žicu u svakoj trećini njene duljine, nastat će na njoj 4 čvora i dobit ćemo drugi gornji ton.</s><s>Valna duljina je sada</s>

<s>a frekvencija f2.</s><s>Iz toga proizlazi da je:</s>

<s>pa je:</s>

<s>Znači da je sada frekvencija trostruko veća od osnovne frekvencije.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Talasi</s>

