Ideja
<s>Ideja (starogrčki ἱδέα idéa - lik, oblik, forma) u filozofiji obično se smatra umnom predstavom neke stvari.</s>

<s>Po Platonu, ideje su temelj stvarnosti, praslike stvari pomoću kojih je Demijurg stvorio svet.</s><s>Problem univerzalija je rasprava vođena u srednjovekovnoj filozofiji oko toga da li ideje, odnosno opšti pojmovi, realno postoje.</s><s>Filozofski pravac koji ideju smatra osnovom svega naziva se idealizam.</s>

<s>U nauci, ideja može da predstavlja osnovnu zamisao o izgledu i funkcionisanju nekog predmeta, uređaja ili mašine.</s><s>Da bismo lakše realizovali ideju, korisno je uraditi šematski prikaz.</s><s>U svakodnevnog govoru, kao sinonim se rabi reč zamisao.</s>

<s>Etymology</s>

<s>Reč ideja dolazi od starogrčkog ἰδέα idea "forma, oblik, vid", od korena ἰδεῖν idein, "videti."</s>

<s>U filozofiji</s>

<s>Platon</s>

<s>Ideje su za Platona nepromenljivi, realno postojeći entiteti.</s><s>One su modeli prema kojima su stvorene stvari i njihovim saznanjem saznaje se suština stvari.</s>

<s>Odnos ideja i stvari, Platon je pokušao da približi kroz alegoriju poznatu kao Mit o pećini.</s><s>U njemu opisuje ljude privezane u pećini tako da uvek gledaju u njenu unutrašnjost.</s><s>Iza njih je vatra, a ispred nje promiču razne stvari.</s><s>Ljudi su u stanju da vide samo senke tih stvari na zidu ispred sebe.</s><s>Međutim, ako se neko od njih oslobodi i izađe iz pećine video bi stvari u svetlu sunca, što bi potpuno promenilo njegovu sliku sveta.</s><s>Senke na zidu više za njega ne bi bile prave stvari.</s><s>Za Platona, ova priča o izlasku iz pećine govori o mogućem usponu čoveka od sveta čula do sveta ideja.</s>

<s>Ideje se ne mogu saznati čulima, pošto su nevidljive, no su shvatljive samo umu.</s><s>Platon smatra da kada otkrivamo svrhe koje otkrivaju suštinu predmeta, odnosno zašto je dobro da predmet bude baš onakav jeste, mi koristimo isključivo um.</s><s>Predmeti mogu biti dani preko iskustva, ali njihove svrhe su poznate samo umu.</s><s>Rekonstruisati taj božiji plan koji povezuje stvari je zadatak filozofije, a stvari, koje su se ponegde pokvarile i ispale iz božanskog plana treba popraviti u skladu sa njim.</s><s>Najviša ideja koja određuje taj plan je ideja dobra i ona obuhvata sve ostale.</s><s>Ispod nje su ideje istine, znanja, lepote, pravde, vrline; ispod ovih su ideje matematičkih oblika, a najniže ideje su o materijalnim stvarima.</s>

<s>Aristotel</s>

<s>Aristotel kritikuje Platonovu teoriju ideja sa više stanovišta.</s><s>Prvo, on kaže da je to udvostručavanje stvarnosti.</s><s>Aristotel dodaje da, ako već pominjemo sličnost između ideje čoveka i pojedinačog čoveka, neophodna je i pretpostavka „trećeg čoveka“ što bi omogućilo objašnjavanje ove sličnosti.</s><s>Dalje, Aristotelu se čini nemogućim da stvar i bivstvo postoje razdvojeno; stoga, kako mogu ideje, budući bivstva stvarima, bivati odvojeno od njih?</s>

<s>Srednji vek</s>

<s>Za Avgustina, ideje su arhetipske forme u božanskom umu:</s>

<s>Za Amalriha od Bene, bog je forma svih formi.</s>

<s>Prema Bonaventuri, ako ne bi postojale božanske ideje, odnosno ako bog ne bi imao saznanje o sebi i onome što može učiniti, ne bi moglo biti stvaranja, pošto stvaranje podrazumeva tvorčevo saznanje i volju.</s>

<s>Toma Akvinski tvrdi da moraju postojati ideje u božanskom duhu, jer bog stvara "ne slučajno, nego razumno", prema određenoj egzemplarnoj formi koju je zamislio u svom duhu.</s>

<s>Novi vek</s>

<s>Prema Berkliju, postojanje jedne ideje sastoji se u tome da je opažena.</s><s>On smatra očiglenim primerom preterivanja u apstrahovanju kad smatramo da su čulni objekti jedno, a opaženi objekti drugo.</s><s>Po njemu, duh je ono što opaža i proizvodi ideje, a sam ne može biti opažen.</s>

<s>Po Kantu ideja je praslika upotrebe razuma, transcendentan pojam koji prekoračuje granicu saznanja.</s>

<s>Hegel ideji daje atribut jedinog realnog bića.</s><s>Po njemu ona je pojam, realitet pojma i jedinstvo jednog i drugog, ona je večno proizvođenje.</s>

<s>Po Šopenhaueru ideja je svaki određen i čvrst stepen objektivizacije volje, ona je stvar po sebi koja je tuđa mnoštvu, njeni se stupnjevi prema svim pojedinim stvarima odnose kao njihovi večni oblici ili njihovi obrasci.</s>

<s>Vidi još 
  Problem univerzalija</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze 
 Platon - Teorija ideja</s>

<s>Filozofska terminologija
Psihologija
Platon
Ontologija
Apstrakcija
Um
Idealizam</s>

