Stara Havana
<s>Stara Havana (La Habana Vieja) je jezgra izvornog grada Havane koja predstavlja najbogatiju zbirku kolonijalne arhitekture Latinske Amerike.</s><s>Lokacija starih gradskih zidina sukladna je međama Stare Havane u kojoj se nalazi oko 3000 povijesnih zgrada.</s><s>Zbog toga je Stara Havana sa svojim utvrdama uvrštena na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Americi 1982. godine
Stara Havana, sa svojim uskim ulicama i stršećim balkonima, tradicionalna je rezidencijalna zona, kao i središte jednog dijela trgovina i industrije zabave.</s>

<s>Povijest 
Glavni članak: Povijest Havane</s>

<s>Odlike</s>

<s>Kao glavno prolazno mjesto između novog svijeta i starog svijeta, kroz Havanu je prolazilo veliko obilje, što je uvjetovalo izgradnju najsnažnijih fortifikacija u Americi.</s><s>Mnogi primjeri rane arhitekture mogu se vidjeti u vojnim utvrdama.</s><s>Stara Havana također je bila opasana obrambenim zidovima, čija je izgradnja započela 1674., ali već premašenima po dovršenju 1767.</s>

<s>Utjecaji različitih stilova i kultura vidljivi su u raznolikom nizu maurske, španjolske, talijanske, grčke i rimske arhitekture.</s><s>Samostan Santa Clara (1638. - 18. stoljeće) dobar je primjer španjolskog stila, u kojem velika dvorana, koja podsjeća na preokrenuti brod, ilustrira umijeće ranih majstora.</s><s>Katedrala u Havani (1748. - 1777.) koji dominira trgom Plaza de la Catedral (1749.) najbolji je primjer kubanskog baroka.</s><s>Okružuju je bivše palače grofova Casa-Bayon (1720. - 1746.), markiza Arcos 
(1746.) i Aguas Claras (1751. - 1775.).</s>

<s>Havana je jedinstvena radi svojih neusporedivih arkada izgrađenih uglavnom od španjolskih imigranata.</s><s>Mnogi unutrašnji patio (središnje dvorište zgrada, tradicionalno u španjolskoj i sredozemlju) ostaju slični arhitekturi u Sevilli, Cádizu i Granadi.</s><s>Neoklasicizam, na kojeg se može naići u cijelom gradu, utjecao je na sve nove zgrade u Havani.</s><s>Tada su uvedene mnoge urbane značajke, uključući plinsku javnu rasvjetu 1848., i željeznicu 1837.</s><s>U drugoj polovici 18. stoljeća, naglo su napredovale proizvodnja kave i šećera, što je znatno utjecalo na razvoj najistaknutijeg arhitektonskog stila u Havani.</s><s>Mnogi bogati Habaneros bili su nadahnuti Francuskom, što je vidljivo u interijerima kuća više klase kao palača 
Aldama, izgrađena 1844., najznačajnije neoklasične rezidencijalne građevine u Havani koja je udarila pečat dizajnu mnogih kuća iz tog doba, s portalima neoklasičnih stupova usmjerenih prema otvorenim prostorima ili dvorištima.</s><s>Značajni primjeri kasnog neokasicizma u Havani također su El capitolio i Univerzitet u Havani.</s><s>Kupola Capitolia sa 62 metra visine bila je najviša građevina u gradu i primjer američkog utjecaja u to doba.</s>

<s>Znamenitosti</s>

<s>Fortaleza San Carlos de la Cabaña, utvrda locirana na istočnoj strani zaljeva Havana.</s><s>La Cabaña je najimpresivnija utvrda iz kolonijalnog doba, posebno zidine izgrađene (istovremeno sa utvrdom El Morro) krajem 18. stoljeća.</s><s>El Capitolio Nacional, kolosalna građevina izgrađena 1929. kao senat i zastupnički dom, prepoznatljiva je po svojoj kupoli koja dominira gradskim pejzažem.</s><s>Unutrašnjost karakterizira treći najveći kip na svijetu izložen u zatvorenom prostoru, La Estatua de la República.</s><s>Danas je palača sjedište Kubanske akademije znanosti i Museo Nacional de Historia Natural (Nacionalni prirodoslovni muzej), koji sadrži najveću prirodoslovnu zbirku u zemlji.</s><s>Castillo de los Tres Reyes Magos del Morro, također i kraće El Morro, pitoreskna je tvrđava na ulazu u zaljev, izgrađena radi obrane od piratskih napada.</s><s>Castillo San Salvador de la Punta, manja utvrda izgrađena u 16. stoljeću na zapadnoj strani ulaza u luku, igrala je ključnu ulogu u obrani Havane za vrijeme prvih stoljeća kolonizacije.</s><s>Na tvrđavi se još nalazi dvadesetak starih topova i drugi vojni antikviteti.</s><s>Gran Teatro de La Habana, Veliko kazalište Havane, čuveno po hvaljenom Nacionalnom Kubanskom Baletu, ponekad ugošćuje i predstave Nacionalne opere.</s><s>Teatar je poznat i po koncertnoj dvorani Garcia Lorca, najvećoj na Kubi.</s><s>El Malecón Habanero, avenija koja se proteže duž obalnog zida izgrađenog na sjevernoj obali Havane, od stare Havane do rijeke Almendares River, i tvori sjevernu granicu stare Havane i četvrti Centro Habana i Vedado.</s><s>Museo de la Revolución, muzej revolucije, smješten u bivšoj predsjedničkoj palači, s jahtom Granma izloženom u muzeju.</s><s>Paseo del Prado, je avenija koja u smjeru sjever-jug razdvaja općine Habana Vieja i Centro Habana.</s><s>Izgrađena je 1772. pod kolonijalnom vladavinom Markiza e la Torre, generalnog kapetana (guvernera) otoka.</s><s>Prvo ime ulice bilo je Alameda de Extramuros, radi izvorne pozicije izvan zidina.</s><s>Na Paseo del Prado nalazi se osam brončanih skulptura lavova.</s><s>Castillo de la Real Fuerza je utvrda na sjevernoj strani luke.</s><s>Izvorno izgrađena radi obrane od piratskih napada, i kao rezidencija generalnih kapetana (guvernera) otoka, bila je zakinuta lošom strateškom pozicijom preduboko u zaljevu.</s><s>Smatra se najstarijom kamenom utvdom u Americi, i 1982. zajedno s starim središtem grada, uvrštena je na popis Svjetske baštine UNESCO-a.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske poveznice
 Poveznice na znamenitosti Stare Havane  
 Stara Havana, video na službenim stranicama UNESCO-a 
 La Habana Vieja.</s><s>Patrimonio de la Humanidad</s>

<s>Svjetska baština na Kubi
Općine na Kubi</s>

