Impresso kultura
<s>Impresso kultura je kultura starijeg neolita između 6500. i 4600. p.n.e, na području cijelog Sredozemlja od Jonskog i Jadranskog mora do Portugala i sjevernog Maroka.</s><s>Nastala je u sjeverozapadnoj Grčkoj transformacijom iz protosesklo kulture, odakle dolazi na prostor južne Italije te se širi obalama Sredozemnog mora.</s><s>Ime je dobila prema načinu ukrašavanja keramičkih posuda utiskivanjem.</s>

<s>Duž jadranske obale i na otocima pojavljuje se između 6100 - 5900. p.n.e. Registrovana je na  mnogim nalazištima, u pećinama (Jami na Sredi, Vela jama, Gudnja, Markova špilja) ili na otvorenom (Ižula, Smilčić, Crno vrilo, Danilo), a odatle se kultura širila u unutrašnjost kroz Hercegovinu (Ravlića pećina, Zelena pećina, Žukovska pećina u Viru kod Posušja, Vukove njive kod Posušja, Jejinovača kod Berkovića, Čairi u Stocu, Hateljska pećina) sve do središnje Bosne (Obre I) i Crne Gore (Crvena stijena).</s>

<s>U srednjoj, sjevernoj i sjeveroistočnoj Bosni došlo je do susreta Impreso i Starčevačke kulture i nastala je svojevrsna Starčevačka-impresso kultura, potvrđena na lokalitetima Gornja Tuzla i Obre I. Iz ove simbioze u srednjoj Bosni nastala je kasnije Kakanjska kultura.</s>

<s>Prvi nosioci Impreso kulture živjeli su u pećinama, bavili su se lovom i ribolovom.</s><s>Kasnije se bave poljoprivredom i počinju se nastanjivati dublje u unutrašnjost, uz obale rijeka, birajući staništa pogodna za zemljoradnju i stočarstvo.</s><s>Glavna domaća životinjama bila je ovca.</s><s>Zbog novog načina života grade i prva naselja sa zemunicama ili nadzemnim objektima od pruća i zemlje.</s>

<s>Karakteristike impresso keramike 
Proizvodnja keramičkog posuđa je tipično obilježje neolita i predstavlja napredak u odnosu na mezolit u kojem su prisutne samo izrađevine od kremena i kostiju.</s><s>Ukrašavana je tehnikom utiskivanja tako što bi se u još meku glinu prije pečenja utisnuo prst, nokat ili bilo kakvi drugi zašiljeni koštani ili kremeni predmeti, šuplja trska, puževe kućice i drugo.</s><s>Jedan od najčešćih predmeta za utiskivanje u primorskim krajevima bila je školjka čančica ili cardium zbog čega se ova kultura naziva i cardium keramika.</s>

<s>Prva impresso keramika izrađivana je od nepročišćene zemlje s mnogo krupnih primjesa kremena i krečnjaka.</s><s>Bila je slabo pečena i uglavnom nije imala glačanu površinu.</s><s>Utiskivanje se vršilo bez reda ili stila po cijeloj površini posude.</s><s>U drugoj fazi sama keramika je kvalitetnije rađena, s manje primjesa i presvučena je tankim slojem fine razrijeđene gline kako bi bila pogodnija za ukrašavanje.</s><s>Javlja se i tehnika urezivanja jednostavnijih geometrijskih motiva (paralelne linije, cik-cak linije, trouglovi).</s>

<s>U trećoj fazi javljaju se motivi, a dijelovi posuda presvlače se crvenom bojom
 
Najčešći oblici su kuglaste i polukuglaste zdjele te duboki jajoliki lonci, a ornamentalni motivi vrlo su jednostavni (cik-cak crte, vučji zub i sl.).</s>

<s>Lista neolitskih kultura u Evropi</s>

<s>Reference</s>

<s>Neolitske kulture
Bosna i Hercegovina u neolitu</s>

