Džvari
<s>Manastir Džvari, gruz. ჯვრის მონასტერი, je gruzijski pravoslavni manastir iz 6. stoljeća, blizu Mchete u istočnoj Gruziji.</s><s>Zajedno s drugim povijesnim strikturama Mchete uvršten je na UNESCO-v popis svjetske baštine.</s>

<s>Džvari Manastir se nalazi na stjenovitoj planini na ušću rijeka Mtkvari i Aragvi, s pogledom na grad Mchetu, bivšeg glavnog grada Kraljevine Iberije.</s><s>Prema starim izvorima, manastir je sagrađen  na mjestu gdje se nalazio veliki drveni križ, koji je podignut na mjestu jednog poganskog hrama u ranom 4. stoljeću, u vrijeme kada se kralj Mirijan III. preobratio na kršćanstvo.</s><s>Za križ se smatralo da radi čuda, pa je privlačio hodočasnike iz raznih krajeva Kavkaza.</s><s>Crkvica je podignuta nad ostatcima drvenog križa oko 545. godine pod nazivom "mala crkva Džvari".</s><s>Za sadašnju zgradu, ili "veliku crkvu Džvari" smatra se da je podignuta između 590. i 605. godine, od strane Stjepana I. Iberijskog.</s><s>To se temelji po natpisu koji se nalazi na pročelju, gdje su navedeni glavni graditelji crkve: Stjepan patricij, Demetro hipaton i Adarnaz hipaton.</s><s>Profesor Cyril Toumanoff ne slaže sa ovim stavom, a identificira te pojedince kao Stjepana II, Demetra (brata Stepana I.) i Adarnaza II. (sin Stepana II.)</s>

<s>Važnost Džvari kompleksa povećao se s vremenom i privukao brojne hodočasnike.</s><s>U kasnom srednjem vijeku, kompleks je bio utvrđen kamenim zidom i vratima, čiji ostaci su opstali.</s><s>Tokom sovjetskog razdoblja, crkva je sačuvana kao nacionalni spomenik, ali pristup je otežan zbog jakih mjera sigurnosti obližnje vojne baze.</s><s>Nakon osamostaljenja Gruzije, zgrada je vraćena u aktivnu vjersku upotrebu.</s><s>Džvari je uvršten, zajedno s ostalim spomenicima Mchete, 1994. godine na UNESCO-v popis svjetske baštine.</s>

<s>Tokom stoljeća strukture Džvarija su pretrpjele štetu od kiše i vjetra, erozije i neadekvatnog održavanja.</s><s>Godine 2004.</s><s>Džvari je uvršten u Popis za nadzor svjetskih spomenika od strane Zaklade svjetskih spomenika.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Literatura</s>

<s>Abashidze, Irakli.</s><s>Ed.</s><s>Georgian Encyclopedia.</s><s>Vol.</s><s>IX.</s><s>Tbilisi, Georgia: 1985.</s><s>ALTER, Alexandre.</s><s>A la croisée des temps.</s><s>Edilivre Publications: Paris, - (novel)- 2012.</s><s>Amiranashvili, Shalva.</s><s>History of Georgian Art.</s><s>Khelovneba: Tbilisi, Georgia: 1961.</s><s>Grigol Khantsteli.</s><s>Chronicles of Georgia.</s><s>Rosen, Roger.</s><s>Georgia: A Sovereign Country of the Caucasus.</s><s>Odyssey Publications: Hong Kong, 1999.</s>

<s>Manastiri u Gruziji
Gruzijska pravoslavna crkva
Svjetska baština u Gruziji</s>

