Kognitivna lingvistika
<s>Kognitivna lingvistika je interdisciplinarna grana lingvistike koja kombinuje znanja i istraživanja iz psihologije i iz lingvistike.</s><s>Ona opisuje interakciju između jezika i kognicije, zatim to kako jezik oblikuje naše misli i opisuje evoluciju jezika paralelno sa promenom tipičnog mentaliteta kroz vreme.</s>

<s>Definicija</s>

<s>Prema rečniku Merriam-Webster, reč "kognitivno" se definiše kao "ono što uključuje, što jeste samo po sebi ili je povezano sa svesnom intelektualnom aktivnošću (kao što je mišljenje, rasuđivanje ili pamćenje)".</s><s>Ovaj rečnik takođe definiše lingvistiku kao "proučavanje ljudskog govora uključujući jedinice, prirodu, strukturu i promenu jezika".</s><s>Kombinacijom ove dve definicije dobijamo predstavu o pojmovima i idejama koje se razmatraju u oblasti kognitivne lingvistike.</s><s>U okviru kognitivne lingvistike, analiza pojmovne i iskustvene osnove lingvističkih kategorija je od primarne važnosti.</s><s>Formalne strukture jezika se ne proučavaju kao da su autonomne, već kao odrazi opšte organizacije pojmova, principa kategorizacije, mehanizama obrade i iskustvenih i sredinskih uticaja.</s>

<s>Teme interesa</s>

<s>S obzirom da kognitivna lingvistika vidi jezik kao nešto što je ugrađeno u sveukupne kognitivne kapacitete ljudskih bića, teme od posebnog interesa za ovu granu lingvistike su: strukturne karakteristike kategorizacije prirodnog jezika (kao što su: prototipičnost, sistematska polisemija, kognitivni modeli, mentalne slike i konceptualna metafora); funkcionalni principi lingvističke organizacije (kao što su ikoničnost i prirodnost); konceptualni interfejs između sintakse i semantike (kao što ga istražuju kognitivna gramatika i gramatika konstrukcija); iskustvena i pragmatička pozadina jezika u upotrebi; i odnos između jezika i misli, uključujući pitanja o lingvističkoj relativnosti i konceptualnim univerzalijama.</s>

<s>Ono što povezuje različite vrste kognitivne lingvistike je verovanje da lingvističko znanje ne uključuje samo znanje jezika, već i znanje o svetu čiji je posrednik jezik.</s><s>Pored toga, kognitivna lingvistika smatra da je jezik istovremeno utelovljen i situiran u posebnom okruženju.</s>

<s>Istorija 
Kognitivna lingvistika je relativno moderna grana lingvistike.</s><s>Njeni začetnici su Džordž Lejkof i Ronald Langaker.</s><s>Lejkof je skovao termin "kognitivna lingvistika" 1987. godine u jednoj od svojih najpoznatijih knjiga "Žene, vatra i opasne stvari".</s><s>On je već pre toga napisao mnoge publikacije koje razmatraju ulogu različitih kognitivnih procesa uključenih u upotrebu jezika.</s><s>Neke od tih prethodnih publikacija su "Uloga zaključivanja u gramatici" i "Lingvistika i prirodna logika".</s>

<s>U radu objavljenom 1975, "Kognitivna gramatika: Neka preliminarna nagađanja", skovao je i termin "kognitivna gramatika".</s><s>Ubrzo pošto se pojavila oblast kognitivne lingvistike, Lejkof je bio kritikovan od strane mnogih istaknutih lingvista.</s><s>Međutim do kraja 80-tih godina, ova oblast je privukla pažnju mnogih i počela je da se razvija.</s>

<s>Časopis Kognitivna lingvistika je osnovan 1990. godine kao prvi časopis specijalizovan za istraživanja u ovoj oblasti.</s>

<s>Tri centralna stanovišta 
Kognitivni lingvisti odbijaju teoriju da um ima nekakav modul za usvajanje jezika koji je jednistven i autonoman.</s><s>Ovo je u suprotnosti sa stavom Noama Čomskog i ostalih zastupnika generativne gramatike.</s><s>Iako kognitivni lingvisti ne osporavaju da je deo ljudske lingvističke sposobnosti urođen, osporavaju to da je on odvojen od ostatka kognicije.</s><s>Oni prema tome odbijaju rasprostranjeno mišljenje u kognitivnoj nauci prema kome ima dokaza za modularnost jezika.</s><s>Udaljavajući se od tradicije semantike zasnovane na istinitosnim uslovima, kognitivni lingvisti vide značenje kao konceptualizaciju.</s><s>Umesto viđenja značenja kao modela sveta, oni ga vide kao mentalne prostore.</s>

<s>Oni zastupaju stanovište da je znanje lingvističkih fenomena - tj. fonema, morfema i sintakse - suštinski konceptualno u svojoj prirodi.</s><s>Međutim, ističu da skladištenje i pronalaženje lingvističkih podataka nije značajno drugačije od skladištenja i pronalaženja drugih znanja, i da upotreba jezika u razumevanju koristi slične kognitivne sposobnosti onima koje se koriste za druge zadatke koji nisu lingvistički.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Literatura 
 Evans, Vyvyan & Melanie Green (2006).</s><s>Cognitive Linguistics: An Introduction.</s><s>Edinburgh: Edinburgh University Press.</s><s>Evans, Vyvyan (2007).</s><s>A Glossary of Cognitive Linguistics.</s><s>Edinburgh: Edinburgh University Press.</s><s>Langlotz, Andreas.</s><s>2006.</s><s>Idiomatic Creativity: A Cognitive-linguistic Model of Idiom-representation And Idiom Variation in English.</s><s>Amsterdam: John Benjamins.</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Kognitivna lingvistika i jezički znak
 Savremeni pristup poimanju jezika</s>

<s>Lingvistika
Semantika
Psihologija
Kognitivna nauka</s>

