Thomas Kuhn
<s>Tomas Samjuel Kun (; Sinsinati, 18. jul 1922 — Kembridž, 17. jun 1996) bio je jedan od najuticajnijih intelektualaca, istoričara i filozofa nauke XX veka.</s><s>Svojom knjigom Struktura naučnih revolucija iz 1962. godine, uticao je na akademske krugove, ali i na popularizaciju nauke.</s><s>Četiri decenije nakon objavljivanja, teme Kunovog dela i dalje nisu iscrpljene.</s><s>Preminuo je od raka u 73. godini života.</s>

<s>Biografija 
Tomas Kun, sin iženjera Samjuela Kuna i Minete Strok Kun, rođen je u Sinsinatiju, u državi Ohajo, 18. jula 1922. godine.</s><s>Završio je školu u Vatertaunu 1940. godine, dobivši nagradu za posebnu zainteresovanost i angažovanost u oblasti matematike i fizike.</s><s>Diplomirao je na Harvardu 1943. godine, a kasnije na istom univerzitetu i doktorira.</s><s>Predavao je na velikim svetskim univerzitetima, poput Harvarda, Berklija i Prinstona.</s><s>Tokom rada na Berkliju napisao je i svoje najpoznatije delo Struktura naučnih revolucija.</s><s>Bio je oženjen dva puta i imao troje dece.</s><s>1994. godine dijagnostikovan mu je rak pluća, od čega dve godine kasnije i umire.</s>

<s>Kunovo delo 
Kun svoj akademski život započinje kao fizičar.</s><s>Zatim se opredeljuje za istoriju nauke, da bi ga kasnije zainteresovala i filozofija nauke.</s><s>Napisao je tri knjige, Kopernikova revolucija (), Struktura naučnih revolucija i treću u kojoj je istakao svoja najvažnija istraživanja ().</s><s>U prvoj knjizi, objavljenoj 1957. godine, Tomas Kun proučava razvoj teorije o Heliocentričnom sistemu.</s><s>Istoričar nauke, po njemu, ima dva neambiciozna zadatka - da otkrije ko je i kada otkrio neku teoriju ili zakon i da objasni kako je došlo do poteškoća ili eventualnih grešaka.</s><s>Pisana istorija nauke na taj način predstavlja loše napisan turistički vodič, tvrdi Kun, jer je pretpostavljala da se unapred zna šta je relevantno, a šta ne.</s><s>Istoričar bira neku od ponuđenih alternativa, što dovodi do intelektualne stagnacije.</s><s>To je preduslov za novi radikalni početak.</s><s>Ova tema je obrađena u njegovom najpoznatijem delu, u kojem iznosi ideju da je naučni razvoj zasnovan na paradigmama.</s>

<s>Struktura naučnih revolucija 
Struktura naučnih revolucija () objavljena je prvobitno kao članak u Internacionalnoj enciklopediji sjedinjenih nauka () od strane filozofa Bečkog kruga.</s><s>Oslikava razvoj nauka na način koji do tada nije prikazan.</s><s>Naučno istraživanje sastoji se od paradigmi koju čini formalna teorija, klasični eksperiment i proveren metod.</s><s>Naučnici, prirodno, prihvataju trenutno dominantnu teoriju i pokušavaju da je prošire dodatno objašnjavajući teorije, zbunjujuće podatke i uspostavljajući preciznije mere standarda i pojava.</s><s>To može dovesti do nerešivih teoretskih ili eksperimentalnih problema koji ističu nedostatke same paradigme.</s><s>Jedino rešenje tada predstavlja uvođenje nove paradigme.</s><s>Kopernikov heliocentrični sistem i zamena Njutnove mehanike kvantnom mehanikom i opštom teorijom relativnosti pravi su primeri smene dve paradigme.</s><s>Dovodi u pitanje tradicionalni koncept naučnog napretka, kao postepeno, kumulativno sticanje znanja, koje se zasniva na racionalno izabranim eksperimentalnim okvirima.</s><s>Kun tvrdi da upravo paradigma određuje tip eksperimenta koji će naučnik koristiti, pitanja koja će postaviti kao i probleme koje će smatrati bitnim.</s><s>Smena paradigmi ujedno i inspiriše naučnike da drugačije usmere svoja istraživanja.</s>

<s>Koncept Kunovih paradigmi pronašao je široku primenu u oblastima poput političkih nauka, ekonomije, sociologije i menadžmenta.</s>

<s>Bibliografija 
 Kun, T. S. Kopernikova revolucija.</s><s>Kembridž: List Univerziteta Harvard.</s><s>Kun, T. S. Značaj merenja u savremenoj fizičkoj nauci.</s><s>Isis, 52 (1961): 161-193.</s><s>Kun, T. S. Struktura naučnih revolucija.</s><s>Čikago: List Univerziteta Čikaga.</s><s>Kun, T. S. "Značaj dogme u naučnom istraživanju".</s><s>Njujork i London: Basic Books and Heineman, 1963.</s>

<s>Vidi još 
 Promena paradigme</s>

<s>Reference</s>

<s>Spoljašnje veze</s>

<s>Američki filozofi
Sociologija</s>

