Nacionalni park Sjeverni Velebit
<s>Nacionalni park Sjeverni Velebit je jedan od dva nacionalna parka na planini Velebit, Hrvatska.</s><s>Drugi je Nacionalni park Paklenica.</s><s>Za nacionalni park proglašen je 9.06.1999. godine.</s>

<s>Planina Velebit uvrštena je 1978. godine u mrežu svjetskih rezervata biosfere.</s><s>Tri godine kasnije čitav Velebit postaje parkom prirode.</s>

<s>Raznovrsnost krških fenomena te biljnoga i životinjskoga svijeta samo su dio posebne slike ove prirodne cjeline.</s><s>Zahvaljujući svom zemljopisnom položaju, krški reljef vapnenca i ponekih sedimentnih stijena pješčenjaka je pod direktnim uticajem tri klime: mediteranske, kontinentalne i alpske.</s>

<s>Natura 2000 
Zbog svojih je vrijednosti Nacionalni park Sjeverni Velebit dio ekološke mreže Natura 2000.</s><s>Uz zaštitu živog svijeta i njegovih staništa, Natura 2000 podržava i načelo održivog razvoja, čiji je cilj omogućiti kvalitetan suživot čovjeka i prirode.</s><s>U ekološku mrežu Natura 2000 uključeno je oko 27 500 područja na gotovo 20 % teritorija EU, što je čini najvećim sistemom očuvanih područja na svijetu.</s><s>Temelji se na dvije EU direktive – Direktivi o pticama (Birds Directive) i Direktivi o staništima (Habitats Directive).</s>

<s>Nacionalni park je i član mreže Europskih destinacija izvrsnosti (EDEN), kao nacionalni pobjednik na temu „Turizam i zaštićena područja“.</s>

<s>UNESCO lista 
Dana 17. jula 2017. godine NP Sjeverni Velebit je, uz Nacionalni park Paklenica i Rezervat prirode Hajdučki i Rožanski kukovi, upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi kao dio zajedničke svjetske baštine 13 zemalja pod nazivom „Bukove prašume u Karpatima i drugim područjima Europe” sa 1289 hektara bukove šume.</s><s>Osobenost iskonskih bukovih šuma u nacionalnim parkovima Sjevernom Velebitu i Paklenici temelji se na njihovoj izvornosti, geografskom položaju, starosti i veličini.</s>

<s>Zaštićeno područje</s>

<s>Unutar parka nalaze se strogi rezervati prirode Hajdučki i Rožanski kukovi sa Lukinom jamom - jednom od najdubljih jama na svijetu.</s><s>Otkrivena je 1999. godine.</s><s>U parku je i botanički rezervat Visibaba s nalazištem endemične Hrvatska sibireje (Sibiraea altaiensis ssp. croatica), šumski rezervat Borov vrh, botanički rezervat Zavižan-Balinovac-Velika kosa te glasoviti Velebitski botanički vrt.</s><s>Na krajnjem jugu se nalazi posebni rezervat šumske vegetacije Štirovača.</s><s>Površina parka iznosi 109 km².</s>

<s>Reference</s>

<s>Nacionalni parkovi u Hrvatskoj</s>

