Slet
<s>Slet (od ruskog: слёт, staroslavenski: letěti=letjeti, let) je velika priredba sa zajedničkim vježbama gimnastičara i sličnih sportaša, kao što su bili sokolski sletovi.</s>

<s>Historija</s>

<s>Sletovi su nastali u Evropi za industrijske revolucije početkom 19. vijeka, istovremeno sa jačanjem nacionalizma i ksenofobije, na  bazi ideja Friedricha Ludwiga Jahna oca moderne gimnastike.</s>

<s>Prva masovna priredba, preteča sletova bio je - Turnfest, u bavarskom Coburgu 1860., na kojoj su sudjelovali njemački gimnastičari članovi Turnvereina.</s>

<s>To je utjecalo na Sokolski pokret u Češkoj koji je svoj prvi slet u Pragu organizirao 1882., a nakon tog još desetak.</s><s>Sokolski pokret organizirao je i sletove u Zagrebu 1906., 1911. i 1925.</s>

<s>Od 1930-ih masovni sletovi postali su zaštitni znak totalitarnih režima kako desnih tako i lijevih.</s><s>Scene mase mladih, snažnih i spretnih tijela koja se kreću savršeno sinkronizirano, služile su autoritarnim vođama kao su Hitler, Musolini, Staljin, Mao kao projekcija njihove apsolutne moći i kontrole.</s>

<s>Sletovi pod imenom Lingiaden održavani su i u Švedskoj, i u Sovjetskom Savezu za Spartakijada.</s>

<s>Nakon Drugog svjetskog rata gotovo sve zemlje Istočnog bloka održavale su sletove, što u čast 
Međunarodnog praznika rada ili nekog drugog datuma važnog za nacionalnu historiju.</s>

<s>U SFR Jugoslaviji sletovi su organizirani pod različitim nazivima: Smotra fizičke kulture, Slet Bratstva-jedinstva, Slet Sportskog društva Partizan.</s><s>Najznačajniji se održavao za Dan Mladosti na Stadionu JNA u Beogradu, kao završni dio nošenja štafete i predaje Josipu Brozu Titu.</s>

<s>Danas se sletovi održavaju još jedino u Sjevernoj Koreji na ogromnom Prvomajskom stadionu u Pyongyangu, na kojima zna nastupati i do 100 000 sudionika, što na terenu kao vježbači, što u gledalištu kao lutkari koji prikazuju žive slike precizno vrteći obojane kartone.</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Vaulting gymnastics</s>

<s>Manifestacije</s>

