Jajačka Banovina
<s>Jajačka Banovina  je bila srednjovjekovna administrativna i vojna jedinica na teritoriji današnje države Bosne i Hercegovine.</s><s>Pripadala je Hrvatsko-ugarskoj državi.</s><s>U izvorima na mađarskom jeziku označavana je kao Jajcei bánság, a na njemačkom Banschaft von Jajce.</s><s>Kao i u ostalim banovinama njome je vladao ban.</s>

<s>Položaj 
Jajačka Banovina je obuhvatala tri župe srednjovjekovne Bosne: Vrbas, Sana i Dubica, uključujući gradove, od kojih su mnogi od njih bili utvrđeni:
Banja Luka,
 Dubica.</s><s>Godine 1538 zauzeli su Turci Dubicu i u nju smjestili posadu.</s><s>Bjelaj, kod Bosanskog Petrovca.</s><s>Turci su ga zauzeli prije 1577, jer postoji podatak da je te godine bilo u Bjelaju 370 osmanskih plaćenika.</s><s>Bočac, od 1516 nalazio se u turskoj vlasti.</s><s>Celepirovac, 
Greben, pri  Vrbasu, 
Grmeč-grad, 
Jajce, ostao u ugarskim rukama do decembra 1527 godine.</s><s>Jezero, Osmanlije su ga zauzeli 1518.</s><s>Ovom godinom nestaje spomen o gradu Jezeru.</s><s>Kamengrad (sjeverozapadno od Ključa), 
Komotin, 
Vinac (tvrđava)), Turci su ga zauzeli 1498.</s><s>U oba tursko-ugarska ugovora (1503 i 1519) spominje se Vinac među gradovima koji pripadaju Turcima, pa nije tačno što Evlija Čelebija kaže da je Vinac zauzeo Gazi Husrevbeg 1527.</s><s>Kotor (tvrđava), Osmanlije su ga zauzeli prije 1519 i smjestili u njega posadu.</s><s>Kozarac, 
Krupa.</s><s>Osmanlije su grad zauzeli 23 juna 1565, nakon očajničke obrane Matije Bakića, koji se probio kroz neprijateljsku vojsku i našao smrt u valovima Une.</s><s>Oštregrad-Istregrad, 
Peeg (Perga)?, 
Prusac, 
Soko Grad kod Šipova), Osmanlije su ga najprije zauzeli u junu 1496 i konačno 1518, dok se to po nekim izvorima desilo 1521 g.
Travnik, 
Vrbenacgrad (kod Travnika), 
Zvečaj, u kanjonu Vrbasa.</s><s>Zvečaj je zauzet 1528 g. za vlade bosanskog namjesnika Gazi Husrev-bega.</s><s>Bez borbe Zvečaj je predao njegov kapetan Andrija Dresneky.</s><s>Zbog toga je kralj Ferdinand proglasio Drenekya izdajicom i lišio ga njegovih posjeda u Požeškoj županiji.</s><s>Izprava o tome napisama je u Ostrogonu 10 II 1528 godine.</s><s>Ne zna se da li su Osmanlije poslije 1528 u Zvečaju ikada držali posadu.</s>

<s>Granice ove banovine, prije Mohačke bitke, 1526. su  bile: sjeverne - rijeka Sava, neposredno  do grada Šamca (ne uključujući ga).</s><s>Granica se zatim pružana duž rijeke Usore, obuhvativši i grad Dobor.</s><s>Nakon toga se savijala prema jugozapadu sve do gornjeg toka rijeke Vrbanje.</s><s>Istim pravcem je bila sve do gornjeg toka Vrbasa (iznad Bočca uključujuči i ovu utvrdu).</s><s>Uzvodno, uz Vrbas se pružala sve do Jajca, koje je bilo centar Banovine.</s><s>Jajačka tvrđava  je bilo usamljena, kao mostobran sa suprotne, jugoistočne strane pritoke Plive i Vrbasa.</s><s>Granica je zaobilazila Jajce s juga, uz rijeku Ugar, a grad Vinčac su, u međuvremenu, okupirale Osmanlije.</s><s>Zatim je i skretala prema zapadu, do Jezera (koje  su Osmanlije također već bile okupirale).</s><s>Potom je granica išla prema sjeverozapadu, na Prijedor ili Pridor kod Sanine pritoke Gomjenice, uključujući i njen sliv.</s>

<s>Banovi 
Banovi Jajačke banovine bili su:
Blaž Raškaj,
Juraj Vlatković (zarobljen 1493. u krbavskoj bici),
Franjo Berislavić (1494., skupa  s Baltazarom Baćanom, 1499.-1501. i 1503.),
Baltazar Baćan (Batthyány) (1494. skupa s Franjom Berislavićem,1502.),
Ladislav Kaniški (juni 1495., uz Ivana Bebeka),
Juraj Kanižaj,
Ivan Bebek (juni 1495., s Ladislavom Kaniškim, 1505.),
Bartol Berislavić, prior vranski (1507.),
Juraj Stražemanski (Zthresemley, de Strasemlye, deZthresemlye, Stresemley, Zthresemley), 1505.-1510.) (1508.), ban Srebrničke banovine (1494.-1495.),
Nikola Székely,
Baltazar Alapić, Ivan Berislavić, (Ivaniš Berislavić), bratić Franje Berislavića (1511.-1513., Franjo je tada bio zamjenik, a sudionik u banstvu - Juraj Stražemanski),
Ivan Tahi (1518.-),
Petar Keglević (1520-1526.).</s>

<s>Izvori
Milan Kruhek: Granice Hrvatskog Kraljevstva u međunarodnim državnim ugovorima, Povijesni prilozi 10/1991., str.37-79
Povijest župe Podmilačje
Crohis.com Stjepan Srkulj: Hrvatska uoči bitke na Mohaču 1526. godine
Povijest župe Podmilačje.
http://www.scribd.com/doc/24124044/Hrvatska-enciklopedija-Sv-III-Boja-Bra%C5%BE%C4%91enje.</s>

<s>Reference</s>

<s>Vidi također
Jajce
Srednjovjekovna Bosna
Donji Kraji
Bosna i Hercegovina u osmanlijsko doba</s>

