O poreklu sveta
<s>O poreklu sveta je gnostički spis iz 4. vijeka pronađen u 20. vijeku u okviru knjižnice Nag Hamadi.</s><s>Djelo je svojevrsni kompendij sre­dišnjih gnostičkih ideja, naročito o kozmogoniji, antropogoniji i eshatologiji.</s><s>Na te­melju sadržaja, znanstvenici su tekstu dodijelili naslov O podrijetlu svijeta.</s>

<s>O podrijetlu svijeta je značajno gnostičko djelo.</s><s>Rasprava je djelomice izložena u poluznanstvenom stilu, s brojnim etiologijama i etimologijama.</s><s>Taj prilično opširan tekst pruža nam uvid u način razmišljanja obrazovanog autora i ar­gumentaciju ključnih pitanja.</s><s>Ono pokazuje da je gnostičko mišljenje o svijetu mnogo zna­čajnije od mitološke formulacije.</s>

<s>O podrijetlu svijeta sadrži brojne paralele sa Hipostazom Arhonata, što upućuje na blisku povezanost dvaju tekstova.</s><s>Pa ipak, brojne razlike u pojedinostima navode na za­ključak da je direktna literarna povezanost malo vjerojatna.</s><s>Paralelizam je vjerojatno rezultat korištenja građe iz istoga izvora.</s>

<s>Nastanak</s>

<s>Djelo je vjerojatno nastalo početkom 4. stoljeća.</s><s>Izvan­redna mješavina raznovrsnih židovskih gledišta, manihejskih elemenata, kršćanskih ideja, grčkih filozofskih koncepcija, i likova iz helenističke mitologije, magi­je i astrologije, kao i jasno pozivanje na egipatsku misao, sve to upućuje na Aleksandriju kao vjerojatno mjesto nastanka grčkog izvornika.</s>

<s>Moguće je da se proces prevođenja na koptski sastojao od nekoliko faza.</s><s>Loše stanje brojnih odlomaka koji zahtijevaju ispravke, zajedno sa drugim vrlo teškim, jedva čit­ljivim dijelovima, moguće je objasniti pretpostavkom da je tekst koji se nalazi pred nama iz početne faze prevođenja.</s>

<s>Sadržaj</s>

<s>Tekst je na dijelovima neujednačen ili kontradiktoran, budući da barem nekoli­ko predaja pretpostavljaju vlastite sustave, ili sadrže neke druge tendenci­je, npr. setijanske, valentinijanske ili čak manihejske.</s><s>O podrijetlu svijeta nema vlastiti zatvoreni sustav, niti predstavlja neki od poznatijih gnostičkih sustava.</s><s>Kozmogonija i antropogonija djelomice su orijentirane na Postanak 1-2, a mimo toga na koncepte sadržane u Knjizi jubileja, Knjizi Henokovoj i Knjizi Henokovih tajni.</s><s>Općenito uzevši, dominiraju karakteristič­no židovski utjecaji, u angelologiji, demonologiji i eshatologiji.</s><s>Eva je prva djevica, koja kaže:</s>

<s>Primordijalna povijest stavlja naglasak na arhontsko stvaranje zemaljskoga čovje­ka.</s><s>Prema gnostičkoj verziji mita, vladari koji stvoriše Adama i Evu su imali "oblik zvijeri", a zabraniše im jesti sa drveta spoznaje iz ljubomore:</s>

<s>Primordijalna povijest već inicira priču o otkupljenju od strane Pistis Sofije, ili Sofije Zoe, koje se susreću na različite načine.</s><s>Međutim, u toj kompleksnoj soteriologiji Isus Krist nema središnju, već prilično marginalnu ulogu.</s><s>Iz tih razloga O podrijetlu svijeta pripada onim gnostičkim tekstovima u zbirci Nag Hammadi koji su u suštini nekršćanski.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vidi još 
 Apokrifi
 Gnosticizam
 Knjižnica Nag Hamadi</s>

<s>Vanjske veze 
 On the Origin of the World
 Dark Mirrors of Heaven: Gnostic Cosmogony</s>

<s>Apokrifi
4. vijek
Koptski jezik
Gnosticizam
Kosmologija</s>

