Nišan Radivoja Oprašića
<s>Nišan Radivoja Oprašića  je nadgrobnik podignut u vremenu prvih godina osmanske vlasti u Bosni i Hercegovini.</s><s>To je druga polovina XV-og i XVI stoljeće, kada se još uvijek prepoznaje snažan uticaj klesarske tradicije stećaka.</s><s>Dolazak islama i sam proces islamizacije nije zatirao narodne običaje i navike  stanovnika nekadašnjeg Bosanskog kraljevstva.</s>

<s>Opšta karakteristika ovih nadgrobnih spomenika odlikuje se u njihovim relativno velikim dimenzijama i reljefnim motivima koji su direktno preneseni sa stećaka.</s>

<s>Prenesen je iz sela Oprašići kod Rogatice, susjednog sela Brankovića u Botaničku baštu Zemaljskog muzeja u Sarajevu.</s>

<s>Nacionalni spomenik 
Nišan je dio zbirke od 33 kamena spomenika iz srednjeg vijeka.</s><s>Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj 26. juna 2019. godine, donijela je odluku da se zbirka proglasi za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.</s><s>Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Amir Pašić (predsjedavajući), Goran Milojević i Radoje Vidović.</s>

<s>Opis 
Po obliku i ukrašavanju nišan je sličan nišanu Mahmuta Brankovića, što upućuje na to da je oba nišana isklesao isti majstor i da je vojvoda Radivoj bio roda Brankovića, jer se služio istim grbom.</s>

<s>Oblika je četverostranog stupa, sa piramidalnim završetkom.</s><s>Dvije suprotne strane piramidalnog završetka imaju po jednu polujabuku.</s>

<s>Na sadašnjoj zapadnoj vertikalnoj strani je najprije plastična predstava lava, vrlo slična onoj na Brankovića obelisku, a ispod toga je urezan mač.</s><s>Na istočnoj strani se nalazi plastičan topuz.</s>

<s>Pri vrhu vertikalnih strana se proteže urezana linija.</s><s>Sa južne strane obelisk ima koplje sa zastavicom, a sa sjeverne disk u kojemu su urezane dvije koncentrične kružnice i kružno središte nešto ispupčenije.</s><s>Urezanim kosim linijama disk je spojen sa vodoravnom linijom pri vrhu stranice.</s><s>Ispod toga je jedna polujabučica, ispod koje je polumjesec, a opet ispod njega su dvije polujabučice.</s>

<s>Epitaf i tumačenja 
Natpis je pisan srednjovjekovnom bosanskom epigrafskom ćirilicom, i transliteracija glasi:</s>

<s>O Radivoju Oprašiću nema historijskih podataka, ali po detaljima nišana vidi se da je bio pripadnik bosanskog plemstva.</s><s>Po motivima lava se zaključuje da je kao i Mahmut Branković pripadao feudalnoj porodici Brankovića.</s><s>Po dolasku Osmanlija, postao je njihov funkcioner, priznat mu je društveni status i ostao u staroj vjeri.</s>

<s>Reference</s>

<s>Nacionalni spomenici u Sarajevu
Rogatica
Bosna i Hercegovina u osmanlijsko doba</s>

