Rakitovec (Istra)
<s>Rakitovac - Rakitovec (slov.) -  Acquaviva dei Vena (tal.) i Rakitovic je pogranično selo u sjevernoj Istri, Ćićarija, u sastavu općine Kopar (Primorska).</s>

<s>Geografija 
Rakitovac se nalazi ispod kraškog ruba koji se pruža od Socerba do Zbevice i dalje do Učke, smješten na istočnom rubu dobro obrađenoe vale (kraškog polja) ispod brda Kavčice (Caucizze, 882 m) koje ga štiti od bure.</s><s>Ispod sela se alazi potočić i velika lokva koja služi za napajanje stoke.</s><s>Nasuprot, prema jugu je Breg i brdo (Carpini) koje zaklanja pogled.</s><s>Jedini otvoren prostor je prema zapadu, vala ispod brda Tiglio prema Movraškoj vali.</s>

<s>Rakitovac se nalazi na cesti koja sa zapada kroz dolinu Rižane preko Zazida dolazi do Rakitovca gdje skreće prema jugu gdje se u selu razdvaja na južni krak do Buzeta i sjevernu ćićarijsku transverzalu koja preko Vodice vodi do Obrova.</s>

<s>Ispod mjesta nalazi se željeznička stanica na Istarskoj željeznici.</s>

<s>Povijest 
Kroz povijest selo je često mijenjalo ime: Rachitovich, Raccotole, Rakitovac, Rakitovič, Grancino, Aquaviva, Aquaviva dei Vena i najzadnje je slovenizirano u Rakitovec.</s>

<s>O prošlosti sela se zna malo.</s><s>Pretpostavja se da su u VIII. st. ovdje sa sjevera prolazili Slaveni na putu premabogatijoj istri.</s><s>Napušteno područje ćićarijskog Krasa germanski feudalci naseljavaju u XIII. st. slavenskim kmetovima..</s>

<s>Od 1420. do 1797.</s><s>Rakitovac je u sastavu Venecijanske republike.</s><s>U mletačko-habsburškom ratu selo je 1615. spaljeno i opustošeno od strane austrijskih trupa.</s>

<s>Sve do kraja II. svj. rata Rakitovac je bio u sastavu općine Buzet.</s><s>Nakon aneksije Julijske krajine Jugoslaviji Bakarić i Kardelj kod Rakitovca povlače granicu između Slovenije i Hrvatske pa od tada Rakitovac pripada općini Sežana sve do 1995. od kada pripada gradsoj općini Kopar.</s>

<s>Kako u prošlosti zbog povećanog broja stanovništva poljoprivreda i stočarstvo nije bilo dovoljno za preživljavanja mještani su radili u Trstu ili emigrirali, te su prodavali poljoprivredne proizvode (jaja, telad, mlijeko)  i sijeno. izgradnjom Istarske željeznice 1876. velik broj mještana se zapošljava na željeznici.</s><s>Dodatnu zaradu je davalo bogatstvo šume u sjevernoj Istri, tj na Ćićariji.</s><s>U Trst i Rijeku se odvozi ogrjevno drvo i drveni ugljen koji su tada bili traženi i skupi.</s><s>Dokaz tome su mnogi šumski putevi kroz bukovu šumu, a u višim kraškim predjelima Istre isto tako se proizvodilo i vapno.</s>

<s>Kasnije su se uvjeti života poboljšali kada se 1953. se uvodi električna struja, asfaltiraju ceste što je uveliko olakšalo putovanje i željeznica više nije bila jedino okno u svijet.</s><s>Danas su mještani većinom zaposleni u Kopru, a poljoprivreda im je dodatna djelatnost.</s>

<s>Znamenitosti</s>

<s>Rakitovac je slikovito selo koje je sačuvalo prvobitno tipično istarsko naličje, kao što si stisnute kamene kuće s portalima, tipičnom drvenom baladurom i kortom (dvorište), kije vode u kale (uske uličice).</s><s>Okolca je tipično kraška sa svim kraškim pojavama.</s>

<s>1520. je u središtu izgrađena seoska crkva sv. Jakoba.</s><s>Ispod portala, ispod jednog prozorčića nalazi se uklesano u kamenu ploču natpis: "1520 Castaldione Jacopo Tripa".</s><s>Na portalu crkve piše da je obnovljena 1870. od strane starješine općine Domenica Rozeca.</s><s>Za vrijeme II. svjetskog rata zvonik je na žalost srušen, a umjesto njega je postavljena ružna platforma na 4 betonska stupa.</s><s>Od 1995. je crkva upisana kao umjetnički i arhitektonski spomenik.</s>

<s>1900. je izgrađena nova trgovina s poštom, a 1912. mještani sami grade školu u kojoj je danas turistički informativni centar.</s>

<s>Na ulazu u selo nalazi se spomenik poginulim partizanima.</s>

<s>Društvene djelatnosti 
1999. je ustanovljeno Društvo za turizam, sport, kulturu i razvoj Rakitovca, od koga je potaknuto i ekološko osveštenje jer je Rakitovac u vodozaštičenoj zoni.</s>

<s>2004. je ustanovljeno Društvo za slovensko-hrvatsku transgraničnu suradnju i druženje na području EKO parka KRAS, koje ima sjedište u Rakitovcu.</s><s>Njegova je namjena očuvanje uspomene na povijest, dogođaje, ljude i njihov način života koje je nesretna granica umjetno razdvojila..</s>

<s>Da bi se sačuvali stari običaji svake godine priređuje se karnevalske fešte i S'MOLJ-fešti, koja počinje tjedan dana prije sv. Jakova.</s>

<s>Od 2002. svake se godine održavaju tradicionalne prvomajske priredbe s otvorenom granicom između Slovenije i Hrvatske, na koju dolaze stanovnici podijeljene Istre, velik broj konjanika, turista …</s><s>Istra
Naselja</s>

