Islamska zajednica u Hrvatskoj
<s>{| class="infobox vcard" style="font-size:90%; width:21em; text-align:left;"
Islamska zajednica u Hrvatskoj</s>

<s>Reis-ul-ulemaHusein ef.</s><s>Kavazović
Muftija''Muftija Mešihata Islamske zajednice u Hrvatskoj
|-
!
!</s><s>Osnovana1916.</s><s>SjedišteZagreb 
Država Hrvatska
GlasiloMinber - glasilo Islamske zajednice u Hrvatskoj 
|}  
Islamska zajednica u Hrvatskoj (IZH) je vjerska organizacija muslimana u Hrvatskoj.</s>

<s>Duhovno vodstvo muslimana u Hrvatskoj zove se Mešihat a najviši predstavnik Islamske zajednice u Hrvatskoj je muftija.</s><s>Trenutni muftija Mešihata Islamske zajednice u Hrvatskoj je Aziz ef.</s><s>Hasanović koji je na ovoj dužnosti od 2012. godine.</s><s>Islamska zajednica u Hrvatskoj je  Mešihat Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini, zbog čega je reis-ul-ulema vrhovni poglavar muslimana i u Hrvatskoj.</s>

<s>Sjedište Islamske zajednice u Hrvatskoj nalazi se u Zagrebu.</s>

<s>Historija</s>

<s>Prikaz života i rada Islamske zajednice i muslimana u Hrvatskoj obuhvaća davna vremena, od 10. do 14. stoljeća, kada su prvi muslimani, zvani Ismaelićani i Kalizije, došli na prostore Ugarskog kraljevstva na poziv tadašnjih kraljeva i zadržali se na njemu sve do pred sam prodor Osmanlija.</s><s>Novija historija muslimana i Islamske zajednice u Hrvatskoj, započinje 1878. godine okupacijom, zatim 1908. godine aneksijom Bosne i Hercegovine, te 27. aprila 1916. godine, izglasavanjem zakona u Hrvatskom državnom saboru o priznanju islama kao ravnopravne religije drugim religijama u ovom području.</s>

<s>Izvjestitelj po ovoj tačci dnevnog reda bio dr. Gjuro Šurmin, koji je vrlo iscrpno elaborirao potrebu donošenja ovakvog zakona.</s><s>On se pozvao na primjer Austrije koja je priznala status islamu još 1912. godine, kao i Ugarska koja je netom prije 30. marta ovakav zakon primila u svom Saboru.</s><s>Navodeći da je Hrvatska još 1873. godine specijalnim zakonima riješila pitanje jevrejske, evangeličke i drugih kršćanskih zajednica smatra neophodnim riješiti i pitanje islama.</s><s>On navodi podatak da je muslimana bilo 204 na popisu iz 1910. godine.</s><s>Donosi vrlo precizne podatke o strukturi muslimana u to doba, njihovom obrazovanju, preduzetništvu, angažmanu u vojsci i druge zanimljivosti poput broj muškaraca, žena, djece, dobi, oženjenih, rastavljenih i slično.</s><s>U raspravu su se uključili i ostali članovi Sabora, među njima i odjelni predstojnik za bogoštovlje i nastavu dr. Stjepan Stropch.</s><s>On ukazuje na sljedeće: "Kod nas dakle muslimani kao pripadnici jedne zakonom nepriznate konfesije nisu sa vjeroispovjednog pravnog gledišta dolazili u obzir, pogotovo pa ko bila je za njih isključena svaka mogućnost da se kod nas organiziraju u svrhu zajedničkog bogoslužja i uređenja svoga vjerskog života, niti su dakako uživali kakove zakonske zaštite.</s><s>Predležećom zakonskom osnovom želi se, da se tomu izvanpravnom položaju muslimana u Kraljevinama Hrvatskoj i Slavoniji učini kraj i da ih se podigne u red zakonom priznatih konfesija, tj. da im se dade sloboda zajedničkog javnog ispovijedanja vjere i sva prava javne korporacije, kao što ih uživaju i druge u nas zakonom priznate konfesije."</s>

<s>Priznavanjem islama u Hrvatskoj, osnovana je prvotno medresa, a potom Islamska gimnazija, osnovan je Vakuf Islamske zajednice, humanitarna organizacija Zirat Islamske zajednice, Škola Kurana i hifza, Dječji vrtić, Centar za kulturu dijaloga, Institut za arapski jezik i islam i Centar za certificiranje halal kvalitete.</s>

<s>Godine 2002. godine Vlada Republike Hrvatske i Mešihat Islamske zajednice potpisali su Ugovor o specifičnim odnosima.</s><s>Tim Ugovorom definisana su sva prava u vezi muslimana u Hrvatskoj.</s>

<s>Muftije</s>

<s>Organizacija</s>

<s>Islamska zajednica u Hrvatskoj se sastoji od Sabora Islamske zajednice, muftije, i mešihata.</s><s>Sabor Islamske zajednice u Hrvatskoj je najviše predstavničko i zakonodavno tijelo Islamske zajednice koji u svom radu slijedi princip islamske šure.</s><s>Mešihat Islamske zajednice u Hrvatskoj je najviši vjerski i administrativni organ Islamske zajednice.</s><s>Mešihat sačinjavaju predsjednik Mešihata i 10 (deset) članova.</s><s>Predsjednik Mešihata je ujedno i muftija Mešihata Islamske zajednice u Hrvatskoj.</s><s>Muftiju bira Sabor Islamske zajednice a potvrđuje reis-ul-ulema.</s>

<s>Islamska zajednica u Hrvatskoj je podijeljena na medžlise (Zagreb, Rijeka, Pula, Sisak, Split, Varaždin, Gunja, Dubrovnik, Karlovac, Labin, Osijek, Vinkovci, Poreč, Slavonski Brod, Umag, Zadar), koji su dalje podijeljeni na džemate.</s><s>Džemati čine najmanje organizacione jedinice Islamske zajednice.</s><s>U okviru Islamske zajednice u Hrvatskoj djeluje Islamska gimnazija dr. Ahmeda Smajlovića, koja se nalazi u Zagrebu.</s>

<s>Reference</s>

<s>Spoljašnje veze 
 Islamska zajednica u Hrvatskoj</s>

<s>Islam u Hrvatskoj
Bošnjaci u Hrvatskoj</s>

