Andetrium
<s>Andetrium je bio ilirska gradina i naselje na mjestu Brečeva ili Bečka stolica i rimski vojni logor i naselje u današnjem naselju Gornji Muć u Dalmaciji, Hrvatska.</s><s>Podigli su ga pripadnici plemena Dalmati, nakon što su u predrimskom vremenu, svoju teritoriju proširili na zapad, na račun susjednih Liburna.</s>

<s>Ilirski period 
Podignut je na dobro izabranom strateškom položaju Ćukova greda sjeverozapadno od brda Visovac-Dobreč iznad Gornjeg Muča.</s><s>Greda stoji na osami: duga je oko 400 m., na nadmorskoj visini 450 m. Na njoj su konstrukcije u suhozidu, u obliku pačetvorine različitih dužina.</s><s>Najduži je jugoistočni zid od 120 m, i odaje utisak dobro utvrđene konstrukcije.</s><s>Oko gadine su duboki usjeci kroz koje teku potoci.</s><s>Sa nje, radi kontrole, pruža pogled na Mučko polje.</s>

<s>Tokom ilirskog ustanka od 6 - 9. god.</s><s>Andetrij je predstavljao jedno vrlo bitno ustaničko uporište i naselje na dalmatskom području, u neku ruku i središte otpora na priobalnom području.</s><s>Pred nadmoćnijim rimskim snagama, povlačeći se prema jugu, u julu mjesecu 9. god. ovdje je utočište našla glavnina pobunjeničke vojske koju je lično vodio vođa ustanka Baton.</s><s>Rimskim trupama je komandovao budući car Tiberije.</s><s>Ratovanje se pretvorilo u opsadu tokom koje su se odigrali presudni događaji koji su doveli do propasti ustanka.</s>

<s>Opsjednuti Iliri su bili dobro opskrbljeni i namirnicama, a i planine u blizini su bile u rukama pobunjenika.</s><s>Tiberije je već ranije, prije nego je došao pred Andetrij odvojio jedan dio snaga i uputio ih sa Germanikom na čelu prema ostalim ustaničkim središtima.</s><s>Branioci Andetrijuma su uspješno odolijevali, a kako je vrijeme odmicalo okolnosti su počele da odgovaraju rimskom zapovjedništvu.</s><s>Skoro sva ustanička uporišta, među njima i Arduba, bila su osvojena.</s><s>Baton Dezitijatski je bio prisiljen poslati Tiberiju svoga sina kao glasnika, radi predaje.</s>

<s>Baton je u duhu najboljih rimskih pravnih normi i tradicija izveden pred improvizovano sudište.</s><s>Ovaj postupak je iznenađujući imajući u vidu rimsko postupanje sa drugim zarobljenim vođama koji nisu imali tu privilegiju da budu izvedeni pred bilo kakav sud gdje bi mogli prezentirati svoju obranu.</s><s>Takav slučaj je bio sa Jugurtom i 
Vercingetoriskom, pa i makedonskim kraljem Persejem.</s>

<s>Nakon što je Baton Dezitijatski održao svoj govor, Tiberije je u svojstvu sudca upitao Batona zašto su se odlučili na ustanak i ratovali tako dugo, na što je uslijedio Batonov sažeti odgovor (prema rimskom istoričaru Kasiusu Dionu): 
Vi (Rimljani) ste krivi za ovo, vi ste poslali za čuvare vaših stada ne pse ili pastire, nego vukove 
(υJµειæς τουvτων αι“τιοιv εjστε εjπι; γα;ρ τα; υÓµωÚν φυvλακαV ουj κυvναV ουjδε; νοµεvαV ajlla; luvkouV 
pevmpete).</s>

<s>Baton je odveden u Rim, po običaju prema kojem su se poražene vođe pokazivali kao trofeji, a ostatak života je proveo u Raveni..</s>

<s>Rimski period 
Nakon Oktavijanove kampanje protiv Ilira 35 - 33. god. p.n.e. prešao je u ruke Rimljana.</s><s>Nakon propasti Batonovog ustanka, u blizini ilirske gradine, u ravni polja, Rimljani su 
izgradili svoj stalni vojni logor za pomoćne jedinice (auxilia) i dali mu isto ime kao naselju.</s><s>Lokacija logora je bogato nalazište rimskih ostataka i natpisa, CIL 3, 2743-2747 i 9782-9789, pogotovo lokalitet "Orgija", gdje je bilo rimsko naselje.</s>

<s>Reference</s>

<s>Literatura 
 Slobodan Čače, Pogranične zajednice i jugoistočna granica Liburnije u kasno predrimsko i u rimsko doba, Diadora, 11, Zadar, 59-91.</s><s>Ante Milošević, Arheološka topografija Cetine, Muzej hrvatskih arheoloških spomenika, Katalozi i monografije, 3, Split.</s><s>Karl Pač, Zbirke rimskih i grčkih starina u bos.-herc.</s><s>Zemaljskom muzeju, Glasnik Zemaljskog muzeja, XXVI, Sarajevo, 141-219 + 2 tab.</s><s>Mirjana Sanader, Tilurium, Burnum, Bigeste.</s><s>Novi prilog pitanju datacije delmatskog limesa, u: Arheološke studije i ogledi, Zagreb, 120-128.</s><s>Mirjana Sanader (sa suradnicima), Tilurium I. Istraživanja 1997. – 2001., Arheološki zavod Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, Dissertationes et Monographiae, 4, Zagreb.</s><s>Mirjana Sanader, O rimskoj vojsci, vojnicima i njihovim taborima, u: Dalmatinska Zagora – nepoznata zemlja, Ministarstvo kulture Republike Hrvatske – Galerija Klovićevi dvori, Zagreb, 67-75.</s><s>Dalmati
Rimska Dalmacija
Iliri</s>

