Jasna gora
<s>Jasna gora je utvrđeni pavlinski samostan sa crkvom u Częstochowi, 
Ona je glavno i najpopularnije Marijansko svetište u Poljskoj koji danas godišnje posjeti oko 3 do 4 miliona hodočasnika.</s>

<s>Historija i karakteristike</s>

<s>Jasnu Goru je osnovao 1382. opolski vojvoda i Ugarski Palatin Władysław Opolczyk.</s><s>Još od kraja 14. vijek ili početka 15. vijeka u samostanu se nalazi ikona Gospe od Częstochowe, koja je vremenom postala predmet kulta i hodočašća.</s>

<s>Današnja barokna bazilikalna crkva sagrađena je između 1690. -95. na temeljima starije gotičke (1460.-63.).</s><s>Zvonik je podignut između 1617.–20. (restauriran 1902.-06.).</s><s>Uz crkvu se nalaze i kapele Denhoff (1644.-71.), Jabłonowska (1751.-54.) i Blažene Djevice (15. - 17. vijek) u kojoj se čuva ikona Gospe od Čenstohove.</s><s>Samostanske zgrade građene su od  17. do 18. vijeka.</s><s>U tom kompleksu se ističu refektorij (1644. - 70.), viteški salon (1647.) i biblioteka (1733. - 39.).</s>

<s>Zahvaljujući naporima Poljsko-litvanskog kralja Vladislava IV, samostan je u prvoj polovici 17. vijeka opasan bedemima sabastionima.</s>

<s>To se pokazalo odličnim prilikom opsade koju je poduzela švedska vojska za Drugog nordijskog rata 1655.</s><s>Uspješna odbrana samostana pridonijela je popularnosti Jasne Gore.</s><s>Bedemi su prošireni u prvoj polovici 18. vijeka, tad su izagrađena i današnja vrata; Lubomirska (1723) i Stanisława Augusta (1767.).</s>

<s>Popularnosti Jasne Gore silno je pridonio i Karol Józef Wojtyła, koji je kao novoizabrani prvi poljski papa prvi put je službeno posjetio Jasnu Goru u junu 1979.</s><s>Ivan Pavao II. posljednji put je posjetio Jasnu Goru u junu 1999.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Jasna Góra (službene stranice svetišta)</s>

<s>Religijska zdanja u Poljskoj
Građevine u Poljskoj</s>

