Glinena pločica
<s>Glinene pločice ili glinene tablice su korišćene kao materijal na kome se pisalo, tačnije otiskivalo.</s><s>Koristile su se na Bliskom istoku više od dva i po milenijuma.</s>

<s>Tehnologija izrade 
Glina je bila jeftina i lako se oblikovala u pločice.</s><s>Otiskivanje se vršilo na svežim tablicama stilusom koje je imalo oštar trouglasti vrh.</s><s>Tablice su bile različitih boja: u boji čokolade, uglja ili bele kosti.</s><s>Na tablicama su se prvo utiskivali piktogrami, hijeroglifi.</s><s>Kasnije, kada su Sumeri počeli koristiti klinasto pismo prešlo se na utiskivanje fonetskih simbola.</s><s>Kada se otiskivanje završilo tablice su sušene na suncu.</s><s>Kasnije bi tablice stavljali u vatru kako bi očvrsnule.</s><s>Glinene tablice predstavljaju osnove fondova prvih biblioteka.</s><s>Na desetine glinenih tablica su pronađene u Mesopotamiji, Siriji, Persiji, čak na Kritu i u Grčkoj.</s>

<s>Sadržaj glinenih tablica 
Pisanje je tada započeto kao vid primitivnog knjigovodstva.</s><s>Na najstarijim glinenim tablicama se nalaze razni popisi dobara: životinja, ćupova...</s><s>Kasnije se na glinenim tablicama pisalo o temama iz svakodnevnog života.</s><s>Arheolozi su nalazili glinene tablice sa sadržajima različite tematike: bračni ugovori, sporazumi o razvodu, računi, priznanice, sudske presude i tako dalje.</s><s>Iz sredine trećeg milenijuma pre nove ere, u blizini Nipura, u južnoj Mesopotamiji, pronađene su glinene tablice na kojima su urezani spiskovi geografskih naziva, naziva zanimanja, vežbe za učenje pisanja i jedan broj himni.</s>

<s>Prvi katalozi glinenih tablica 
Prvi katalozi glinenih tablica su pronađeni u Nipuru oko 2000. god pre nove ere.</s><s>On je predstavljao popis naslova po određenom redosledu.</s><s>Takođe su u Hatuši, prestonici tadašnjeg carstva Hetita, pronađeni popisi tablica.</s><s>Neke su imale dodatke na kraju teksta ili na poleđini tablice u vidu nekoliko redova koji identifikuju tekst.</s><s>Ti dodaci se nazivaju kolofoni i slični su današnjim naslovnim stranama.</s><s>Svaki kolofon je počinjao brojem tablice na kojoj je napisan.</s><s>Sadržali su i ime autora ili neke druge važne informacije.</s>

<s>Vavilonska tablica 
Tablica je nastala oko 600. godina pre nove ere i na njima se može videti kako su Vavilonjani gledali na svet.</s><s>Oštećena glinena tablica otkrivena početkom 19. veka u Siparu u Iraku, prema mišljenju arheologa, predstavlja najstariju poznatu mapu sveta.</s><s>Otkrivena je na obali reke Eufrat, a danas se nalazi u Britanskim Muzeju.</s>

<s>Pretpostavlja se da je nastala oko 600. godine pre nove ere i predstavlja jednu od najranijih predstava ljudi o izgledu celokupnog sveta.</s><s>Na ovoj tablici od 122 sa 82 milimetra, može se videti kako su drevni Vavilonjani gledali na svet oko sebe, kako fizički, tako i duhovno.</s>

<s>Na tablici se nalazi mapa Mesopotamije, sa Vavilonom u sredini.</s><s>Grad je okružen sa dva koncentrična kruga.</s><s>Oni predstavljaju okean, koji dalje okružuju ostrva.</s><s>Udaljenosti i opisi ovih predela su veoma pažljivo ispisani klinastim pismom.</s>

<s>Dve južne močvare označene su paralelnim linijama na dnu mape, dok su planine Zagros na vrhu prikazane zakrivljenom linijom.</s><s>Reka Eufrat teče od planina, kroz Vavilon, pa sve do močvara.</s>

<s>Pored Vavilona, u središtu se nalazi još sedam gradova, a još tri ostrva nedostaju sa mape usled oštećenja.</s><s>Ova mesta označena su kao "mesto izlaska Sunca", "Sunce je skriveno i ništa se ne vidi", "iza leta ptica".</s><s>Pretpostavlja se da je mapa trebalo da obuhvati čitav svet jer je mapiranje zemlje preko okeana izuzetak za drevnu kartografiju.</s><s>Okean se smatrao krajem kopna i zbog toga ga mnoge mape ne uključuju.</s>

<s>Pravo značenje mape je do danas predmet rasprave.</s><s>Mnogi smatraju da je cilj mape prikazivanje vavilonskog mitološkog sveta.</s><s>Osamnaest mitoloških zveri aludiraju na vavilonski ep o stvaranju sveta nakon što su nebeske životinje proterane u okean.</s><s>Drugi pak tvrde da su se Vavilonjani aktivno bavili kartografijom kako bi poboljšali izvoz poljoprivrednih i zanatskih dobara drugim narodima kao što su bili Egipćani.</s><s>Ipak, drugi narodi isključeni su sa mape jer su drevni Vavilonjani sebe smatrali za centar sveta.</s>

<s>Otkriće artefakta kao što je Vavilonska mapa sveta otvara mnoga pitanja o drevnim narodima, njihovom načinu života i tehnologijama koje su imali na raspolaganju.</s>

<s>Galerija slika</s>

<s>Reference</s>

<s>Literatura</s>

<s>Spoljašnje veze</s>

<s>Najstariji nedešifrovani jezik misterioznog bliskoistočnog naroda, pristupljeno 7.4.2016.</s><s>Otkriveni novi fragmenti Epa o Gilgamešu: Tablice spašene od islamske države , pristupljeno 7.4.2016.</s>

<s>Arheološki artefakti
Mezopotamija</s>

