Historija Biskaje
<s>Biskaja (baskijski: Bizkaia, španjolski :Vizcaya) je historijska baskijska pokrajina u Španjolskoj, koja se danas nalazi u sastavu Provincije Biskaja u Autonomnoj Zajednici Baskija.</s>

<s>Etimologija 
U suvremenoj linvistici prihvaćena je hipoteza (Koldo Mitxelena, itd.) da je ime Bizkaia srodno baskijskoj riječi bizkar (usp.</s><s>Biscarrosse u Akvitaniji), s oba toponima zabilježena kako u Baskiji tako i izvan 
nje. u značenju 'niski greben' ili 'značaj' (Iheldo bizchaya je zabilježeno 
godine 1141. za brdo Igeldo u Donostiji).</s>

<s>Nazivi</s>

<s>"Bizkaia" je baskijski naziv koji preporučuje Kraljevska akademija baskijskog jezika, a to se obično koristi na službenim dokumentima na tom jeziku.</s><s>Također se koristi na dokumentima na španjolskom, i to je najviše koristi od strane medija na španjolskom jeziku u Baskiji.</s><s>To je također naziv u baskijskom prijevodu španjolskog ustava i baskijske varijante Statuta Autonomije Baskije.</s>

<s>Bizkaia je jedini službeni naziv odobren za historijski teritorij od strane Juntas Generales ove pokrajine .</s>

<s>Vizcaya je naziv na španjolskom, preporučen od Kraljevske španjolske akademije.</s><s>Koristi se u neslužbenim dokumentima i, općenito, među španjolskim govornicima.</s><s>Također, to je naziv koji se 
koristi u španjolskoj inačici Ustava i u španjolskoj inačici Statuta Autonomije Baskije.</s>

<s>Historija 
Biskaja je naseljena još od srednjega paleolitika, što potvrđuju i arheološki ostaci i slikarije pronađene u brojnim spiljama.</s><s>Rimska prisutnost imala je malo utjecaja u regiji, pa su 
baskijski jezik i tradicija preživjeli su do današnjih dana.</s><s>Biskaja je u ranom srednjem vijeku dokumentirana kao vazalna domena Kraljevine Pamplone (11. vijek).</s><s>Vremenom se osamostalila kao vazalna 
grofovija Krune Kastilje.</s><s>Prvi spomen imena Biskaje zabilježen je u donaciji samostanu Bickaga, koji se nalazi na RIA od Mundaka.</s><s>Prema Antonu Erkoreki, Vikinzi su imali trgovačku bazu tamo odakle su protjerani 825. godine.</s><s>U moderno doba, pokrajina postala veliki trgovački i industrijski prostor.</s><s>Njegova glavna luka Bilbao uskoro je postala glavna Kastiljska vrata prema Evropi.</s><s>Kasnije, u 19. i 20. vijeku, obilje 
željezne rude visoke kvalitete uz nepostojanje feudalnih ograničenja ubrzali su industrijalizaciju.</s>

<s>Paleolitik</s>

<s>Srednji Paleolitik 
Prvi dokazi o ljudskim naseljima (neandertalci) u Biskaji se javljaju u ovom periodu prahistorije .</s><s>Musterijensko artefakti pronađeni su u tri mjesta u Biskaji : Benta Laperra (Karrantza), Kurtzia 
(Getxo) i Murua (Durangoaldea) .</s>

<s>Kasni paleolitik</s>

<s>Chatelperronian kultura (obično se povezuje i s neandertalcima) može se naći u Santimamiñe špilji (Kortezubi).</s><s>Najvažnijim naseljima modernih ljudi (Homo sapiens) iz ovog razdoblja smatraju se:</s>

<s>Kultura Aurignacian: Benta Laperra, Kurztia i Lumentxa (Lekeitio)
 Kultura Gravettian: Santimamiñe, Bolinkoba (Durangoaldea) i Atxurra (Markina)
 Kultura Solutrean: Santimamiñe i Bolinkoba
 Kultura Magdalenian: Santimamiñe i Lumentxa</s>

<s>Paleolitska umjetnost je također prisutna.</s><s>Špilja Benta Laperra ima najstarije slike, možda iz Aurignacian ili Solutrean razdoblja.</s><s>Bizoni i medvjedi su životinje prikazane na slikama, zajedno s 
apstraktnim znakovima.</s><s>Zidne slike iz Arenaze (Sodupe) i Santimamiñe nastale su u kasnijim razdobljima (magdalenijsko razdoblje).</s><s>U Arenazi ženke jelena su dominantni motiv; Santimamiñe ima 
bizone, konje, koze i jelene.</s>

<s>Epi-paleolitik 
U tom periodu kog ponekad zovu i mezolitski u Biskaji dominira Azilijanska kultura.</s><s>Alati postaju manji i precizniji, dok je lov, ribarstvo i skupljanje morskih plodova postaju sve važniji; postoje dokazi i 
o potrošnji šumskog voća.</s><s>Santimamiñe je jedno od najvažnijih mjesta u tom razdoblju .</s><s>Druge su Arenaza, Atxeta ( nedaleko od Santimamiñe ) , Lumentxa au blizini Urtiaga i Santa Catalina , 
zajedno s Bolinkoba i susjedna Silibranka.</s>

<s>Neolitik 
Dok se prvi dokazi neolitske kulture u Baskiji mogu datirati u 4 milenij pne., tek je početkom 3 milenija usvojen, postupno i bez radikalnih promjena, 
napredak u poljoprivredi - pripitomljavanjem ovaca.</s><s>Biskaja nije bila osobito pogođena ovim promjenama, iz ovog perioda se mogu naći samo tri nalazišta: Arenaza , Santimamiñe i Kobeaga (Ea) i 
napredak usvojeni čini ograničen u početku ovaca, koza domaćih i vrlo oskudnom keramikom.</s><s>Zajedno s neolitskim tehnologijama, pojavili su se i megaliti.</s><s>Oni će postati najčešći oblici ukopa ( jednostavna dolmena ) do oko 1500 pne .</s>

<s>Kalkolitsko i brončano doba 
Dok naselja na otvorenom postaju česta kako je broj stanovnika rastao, oni su i dalje koristili špilje i prirodna skloništa u Biskaji u kalkolitsko i brončanog doba.</s><s>Lov postaje manje važan kao izvor 
proteina, budući da su se ljudi oslanjali na ovce, koze i goveda.</s><s>Metalni alati postaju sve češći, ali se koriste i oni kameni.</s>

<s>Nalazišta iz ovog perioda sada pokrivaju cijelo područje Biskaje, mnogo od njih koji su otvorena naselja, ali najvažnije pećine paleolitika još uvijek koriste.</s>

<s>Željezno doba 
Malo je nalazišta iz ovog perioda, većina spilja je napušteno, ali po nekima još uvijek ima života.</s><s>Glavne spilje [[prahistorija (Arenaza , Santimamiñe, Lumentxa) i dalje su naseljene.</s>

<s>Rimsko razdoblje 
Rimski geografi identificiraju dva plemena u području sada poznatom kao Biskaja : Caristii i Autrigones.</s><s>Caristii su bili nastanjeni u nuklearnoj Biskaji, istočno od estuarija Bilbao, protežući se na sjevernu Arabu i neka područja Gipuzkoe, do rijeke Deba.</s><s>Autrigones su bili nastanjeni u najzapadnijem dijelu Biskaje i Arabe, šireći se na područja Kantabrije, Burgosa i La Rioje.</s><s>Na osnovu toponimije, historijskih i arheoloških dokaza, smatra se da su ova plemena govorila baskijski jezik.</s><s>Granice biskajskog dijalekta baskijskog izlgeda se poklapaju s Caristianskim teritorijem, uz iznimku područja koja su izgubila stari jezik.</s>

<s>Nema naznaka o otporu rimskoj okupaciji u svim baskijskom području (osim Akvitanije) do kasnog razdoblja kad se počeo stvarati feudalizam.</s><s>Rimski izvori spominju nekoliko gradova u tom području: Flaviobriga i Portus Amanus iako nije spomenuta njihova lokacija.</s><s>Mjesto Forua, u blizini Gernike, otkrilo je arheološki dokazi rimske prisutnosti 
U kasnom rimskom razdoblju, zajedno s ostatkom Baskije, Biskaja se izgleda pobunila protiv rimske dominacije i rastućeg feudalizma.</s>

<s>Srednji vijek 
U ranom srednjem vijeku, historija Biskaje se ne može odvojiti od Baskije u cjelini.</s><s>Područje je bilo de facto samostalno iako su i Vizigoti i Franci pokušali, s vremena na vrijeme, nametnuti svoju 
vlast.</s><s>Kontakti između Vizigota i Baska obično su doveli do poraza za potonje.</s><s>Vizigoti su uspostavili osnove kasnijeg grada Vitoria-Gazteiz kako bi spriječavali upade i migracije Baska iz obalnih 
područja na sjeveru.</s><s>Godine 905., Leoneske kronike definiraju po prvi put Kraljevinu Pamplonu koja uključuje svu zapadnu Baskijiu kao i regiju La Rioja.</s><s>Područja koja će kasnije činiti Biskaju su bila uključeni u tu 
državu.</s>

<s>U sukobima koji suodnedavno suverena Kraljevine Kastilije i Pamplone/ Navare imale u 11. i 12. stoljeću, Kastilijance su podržavali mnogi 
zemljoposjednici iz La Rioje, koji su nastojali konsolidirati svoje posjede po kastilijanskom feudalnom zakonu.</s><s>Ovi pro-kastiljanski kneževi su bili na čelu dinastije Haro, 
kojima je na kraju odobrena vladavine novonastalom Biskajom, koja se najprije sastojala od dolina Uribe, Busturia, Markina, Zornotza i Arratia, plus nekoliko gradova i grada Urduina.</s><s>Nejasno je kada 
se to dogodilo, ali predaja kaže da je Iñigo López bio prvi knez Biskaje godine 1043.</s>

<s>Regija se ubrzo vratila Navari, ostajući tako sve do kastilijanske invazije 1199.-1200.</s>

<s>Naslov kneza nasljeđuju potomci Iñiga Lopeza sve dok nije, nasljeđivanjem godine 1370. je prošao u ruke Ivana I. od Kastilije.</s><s>Ta je titula postala jedan od naslova kralja Kastilije.</s><s>Od tada je ostao povezan s krunom, prvo s onom Kastilije, a potom, od Carlosa I., krunom Španjolske.</s><s>On je uvjetovan polaganjem prisege kneza i održavanjem fuerosa, kojom se potvrđuje da su posjednici suverenosti Biskajci i da mogu, barem u teoriji, svrgnuti kneza.</s>

<s>Kneževi, a kasnije i kraljevi dolazili su polagati prisegu Statutu kod hrasta u Gerniki, gdje je zasjedala skupština kneževa.</s>

<s>Suvremeno doba 
U suvremeno doba trgovina je preuzela veliku važnost, posebno za luku Bilbao, kojoj su kraljevi odobriti povlastice godine 1511. za trgovinu s lukama španjolskog carstva.</s><s>Bilbao je već bio glavna luka Kastilije, odakle sevuna dostavljala u Flandriju, a uvožena druga roba.</s>

<s>Godine 1628., zasebni teritorij Durango je uključen u Biskaju.</s><s>U istom stoljeću takozvane općine s poveljom zapadno od Biskaje također su uklopljene u različita razdoblja, postavši još jedne podcjelina Biskaje: Encartaciones (Enkarterriak).</s>

<s>Obalni gradovi su imali poveliku vlastitu flotu, uglavnom posvećenu ribolovu i trgovini.</s><s>Zajedno s drugim baskijskim gradovima Gipuskoe i Lapurdije, oni su u velikoj mjeri bili odgovorni za djelomično 
eliminaciju sjevernoatlantskih pravih kitova (Eubalaena glacialis  ) u Biskajskom zaljevu i prvim privremenim naseljima Evropljana u Newfoundlandu.</s><s>Oni su potpisivali zasebne ugovore s drugim 
silama, osobito u Engleskom.</s>

<s>Nakon Napoleonskih ratova, Biskaja, zajedno s drugim baskijskim pokrajinama, bila je ugrožena da će izgubiti svoju samoupravu od sada liberalne španjolske skupštine.</s><s>Zajedno sa suprotstavljenim 
strankama koje su podržavale različite pretendente za prijestolje, ta želja za zadržvanje prava dopridonijeli su karlističkim ratovima.</s><s>Biskajska Vlada i ostale baskijske pokrajine podržale su 
Carlosa V , koji je predstavljao autokratskog monarha koji će očuvati tradiciju.</s>

<s>Mnogi od gradova prije svega Bilbao, bili su usklađeni s liberalnom vladom u Madridu.</s><s>Na kraju , s pobjedom anti-karlista, ratovi su rezultirali uzastopnim dokidanjima autonomije Biskaje i 
drugih pokrajina.</s>

<s>Velika nalazišta kvalitetne željezne rude, otkrivena su u u Biskaji 1850.</s><s>To je doprinjelo do povećanja stranih ulaganja, uglavnom iz Engleske i Francuske.</s><s>Razvoj 
rudarstva doveo je do ubrzane industrijalizacije, koja je pretvorila Biskaju u jednu od najbogatijih španjolskih provincija.</s><s>Usporedo sa industrijalizacijom, izrasle su 
moćne kapitalističke porodice; kao što su Ybarra, Chávarri i Lezama- Leguizamón.</s><s>Stvorene su velike industrijske (Iberdrola, Altos Hornos de Vizcaya) i financijske grupacije (Banco 
Bilbao Vizcaya Argentaria - BBVA)</s>

<s>Dvadeseti vijek 
Tokom Druge španjolske republike, Baskijska nacionalistička stranka (EAJ-PNV) upravljala je provincijom.</s><s>Kad je godine 1936. izbio Španjolski građanski rat, 
Biskaja je stajala na republikanskoj strani protiv vojske rancisca Franca i njegove fašističke ideologije.</s>

<s>Ubrzo nakon toga, Republika priznao statut autonomije Baskiji.</s><s>Zbog fašističke kontrole velikog dijela njena teritorija, prva kratkotrajna baskijska autonomna zajednica imala je kontrolu samo nad 
Biskajom i nekoliko okolnih sela.</s>

<s>Kako je fašistička vojska napredovala prema zapadu iz Navare, planirana je i podignuta obrana oko Bilbaa, zvana željezni pojas.</s><s>No, inženjer zadužen za to , José Goicoechea, prebjegao je među 
fašiste, uzrokujući nedovršavenu obranu koja je imala manju korist.</s><s>Njemački avioni na Francovoj  strani razorili su historijski grad Guerniku, i to nakon što su nekoliko tjedana prije.
toga relativno bezazleno bombardirali Durango.</s><s>Nekoliko mjeseci kasnije, Bilbao je pao u ruke fašista.</s><s>Baskijska vojska (Eusko Gudarostea) se povukla u Santonu, izvan granica Biskaje.</s><s>Tu su se predali talijanskim snagama (Sporazum u Santoni), ali su ih Talijani prepustili Francu.</s><s>Ostale republikanske snage smatrale su tu predaju izdajom od strane Baska.</s>

<s>Pod diktaturom Franca, Biskaja i Gipuzkoa (isključivo) su proglašene "izdajničkim provincija" zbog njihovog protivljenja i oduzeta im je bilo kakve samouprava.</s><s>Tek nakon Francove smrti 1975, obnovljena je demokracija u Španjolskoj.</s><s>Ustavom 1978. prihvaćeni su određeni baskijski zakoni (fuerosi) Statut Guernice odobren je 1979. a Biskaja, Araba i 
Gipuskoa formirale su autonomnu zajednicu Baskiju koja danas ima svoj vlastiti parlament.</s>

<s>Tokom nedavnog demokratskog perioda kandidati baskijske nacionalističke partije su redovno pobjeđivali na izborima u Biskaji.</s><s>Nedavni foralni zakon je izmijenjen da se proširi i na grad 
Urduinu, koji je uvijek koristio opći Španjolski građanski zakon.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Historija Baska
Historija Španije</s>

