Turbo Pascal
<s>Turbo Pascal tvrtke Borland je prvo integrirano razvojno okruženje (IDE) za sisteme CP/M i DOS.</s><s>Turbo Pascal objedinjuje sve funkcije ciklusa razvoja softvera u jedan cjelovit program (pisanje koda, kompilacija, linkovanje, korekcija grešaka).</s><s>To je doprinijelo velikoj popularizaciji Pascala u softverskoj industriji, jer su programeri do tad morali pokretati zasebno nekoliko različitih programa (editor, kompilator, linker) da bi dovršili konačan program.</s><s>IDE Turbo Pascal je bio popularan, kako zbog mogućnosti velike uštede vremena pri razvoju softvera, tako i zbog svoje povoljne cijene i "knjižne licence" koja je omogućivala kupovinu samo jedne kopije proizvoda bez obzira na broj instalacija.</s><s>Osim Turbo Pascala, Borland je prodavao i skuplju varijantu IDE-a pod nazivom Borland Pascal koja se od Turbo Pascala neznatno razlikovala po mogućnostima i imala uključen izvorni kod standardnih modula.</s><s>Vremenom se Turbo Pascal razvija kao zasebna varijanta programskoga jezika i ostaje u širokoj uporabi sve do početka devedesetih, kada Pascal gubi prvenstvo u odnosu na C++ i Javu.</s><s>Već 1999.</s><s>Pascal je zamijenjen C-plus-plusom kao standardom na svim američkim sveučilištima.</s>

<s>Od novosti koje uvodi Borland u Turbo Pascal dijalekt značajna je mogućnost dijeljenja koda na odvojene datoteke, takozvane module (unit).</s><s>Ovaj koncept preuzet je iz Pascalu slična programskoga jezika Modula, odnosno Modula-2 (Modula-2 je kasnija revizija jezika Modula; oba je dizajnirao Niklaus Wirth, autor prvobitnoga Pascala).</s><s>Mogućnost je dodana počev s verzijom 4.0 Turbo Pascal IDE-a, a programski paket sadržavao je i standardnu zbirku modula, spočetka u jednoj datoteci TURBO.</s><s>TPL (.</s><s>TPL = Turbo Pascal Library), a kasnije u broju odvojenih binarnih .</s><s>TPU (Turbo Pascal Unit) datoteka.</s><s>Sedma verzija TP-a uključivala je sledeće module: APP, COLORSEL, CRT, CURSU, DIALOGS, DRIVERS, EDITORS, GRAPH, GRAPH3, HISTLIST, MEMORY, MENUS, MSGBOX, OBJECTS, OUTLINE, STDDLG, STRINGS, TEXTVIEW, TGKSI, TURBO3, VALIDATE, VIEWS, WINDOS.</s>

<s>Zadnja verzija Turbo Pascala izišla je 1993. pod brojem 7.0.</s><s>Nakon toga, Borland napušta razvoj TP-a i umjesto njega 1995. izdaje Delphi za 16-bitni Windows 3x, RAD okružje za Borland Pascal koji se od tad razvija kao poseban programski jezik Delphi.</s><s>Delphi, kao objektno-orijentirani Pascal osobito pogodan za razvijanje grafičkih Windows aplikacija zadržao se u širokoj upotrebi sve do danas, a stekao je i široku popularnost zbog lakoće korištenja i vizualnoga sučelja za kreiranje GUI-ja.</s><s>Od 2006. razvojem Delphija bavi se CodeGear, Borlandova podružnica za razvojne programe ranije poznata kao Borland Developers Tool Group (DTG).</s>

<s>Reference</s>

<s>Programiranje</s>

