Tomislav Krizman
<s>Tomislav Krizman (Orlovac, 21. jul 1882. – Zagreb, 24. oktobar 1955.)  bio je hrvatski slikar i grafičar, jedan od najznačajnijih promotora secesije u Hrvatskoj.</s><s>Krizman je bio pionir grafičkog dizajna, zapravo primijenjene grafike kako se tada zvala ta vještina, kreator prvih tako oblikovanih knjiga, plakata, brošura i predmeta.</s>

<s>Biografija 
Krizman se školovao na zagrebačkoj Trgovačkoj akademiji i paralelno pohađao tečajeve crtanja i slikanja kod Čikoša, Crnčića i Auera.</s><s>Od 1903. do 1907. nastavlja školovanje u Beču najprije na Školi za primijenjenu umjetnost a nakon tog i na Akademiji.</s><s>U Beču se upoznao sa secesijom i koja mu se toliko dopala da je postao i član grupe Secession.</s>

<s>Još dok je živio u Beču dizajnirao je neke keramičke predmete u duhu secesije, a i slike koje je naslikao tada (Autoportret, Portret Mary Delvard) jasno odaju taj uticaj.</s><s>Nakon povratka u Hrvatsku od 1912. radi na zagrebačkoj Školi za umjetnost i obrt kao profesor, a od 1922. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu na kojoj je radio do smrti.</s><s>Krizman je bio i društveno angažiran, jedan je od osnivača Društva likovnih umjetnika Medulić 1908. i  Proljetnoga salona (1916) i Umjetničke zadruge Djela.</s><s>Uz to što je bio osnivač moderne hrvatske grafike, bio je i pionir Industrijskog dizajna.</s><s>Bio je i redovni član Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti.</s>

<s>Kao slikar Krizman je slikao pejsaže, portrete, mrtve prirode u svim tehnikama.</s><s>Nakon balkanskih ratova slikao je pesaže putujući Makedonijom, Kosovom, Bosnom i Hercegovinom.</s><s>Puno je značajniji njegov opus koji je ostavio u grafici.</s><s>Još dok je boravio u Beču 1907. izdao je grafičku mapu Skitzzen und Eindrücke aus Dalmatien, Bosnien, Kroatisch Zagorien und Wien.</s><s>Nakon tog je 1909. objavio mapu; Motivi iz Beča, zatim 1910. mapu bakroreza sa motivima iz Bosne i Hercegovine , a nakon tog 1917. i 1918.</s><s>Veliku i malu mapu sa motivima iz Makedonije.</s><s>Puno kasnije 1936. i 1937. objavio je mape bakroreza Bosna i Hercegovina i Naš Jadran.</s><s>Bavio se i scenografijom i kostimografijom za teatarska i operna djela.</s>

<s>Bibliografija
 O grafičkim vještinama (1952), Zagreb: Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze
 Krizman, Tomislav</s>

<s>Hrvatski slikari
Hrvatski grafičari
Hrvatski grafički dizajneri
Secesija
Biografije, Beč
Biografije, Zagreb</s>

