Teleologija
<s>Teleologija (grč. τέλος , τελε- telos, tele- = kraj, svrha + λογία -logia = nauka, grana nauke) je nauka o svrhovitosti, po kojoj je svrhovito predodređeno ukupno ljudsko djelovanje, kao i cjelokupnoi tok prirodnih, društvenih I historijskih promjena.</s><s>To je antropocentrična teorija koja pretpostavlja da je sve materijalno i duhovno na Zemlji stvoreno kako bi bilo na raspolaganju čovjeku.</s><s>Istovremeno je i metafizička pošto tvrdi da sve u svijetu ima svoju krajnju svrhu i da je njome prožeto I transcendentna jer polazi od uvjerenja da postoji neko izvansvjetno biće koje postavlja svrhe.</s><s>U aristotelovskim smislu, također je i imanentna pošto svrhe promatra kao sastavnice samih stvari.</s>

<s>Po Immanuelu Kantu, teleologija je samo regulativna i ima značenje samo za spoznaju vanjskoga svijeta, ali se ne tiče njega govori samog.</s><s>Naprimjer, teleološko objašnjenje zašto viljuške imaju određeni oblik je da njihov dizajn pomaže ljudima da jedu određenu vrstu hrane; ubadanje hrane pomaže ljudima jesti ono za što je viljuška.</s><s>Naprimjer, teleološko objašnjenje zašto viljuška ima dati dizajn je zato da ljudi jedu određenju hranu, a hrana služi da pomogne ljudima da jedu za što je viljuška.</s><s>A svrha je da se ubada za ljudsku upotrebu, pri čemu se viljušku zove ekstrinzična (vanjski dio ostvarenja svrhe).</s>

<s>Prirodna teleologija tvrdi da fizička "lica" imaju suštinsku (instriničnu, unutrašnju) svrhu, bez obzira na ljudsku upotrebu ili mišljenje.</s><s>Naprimjer, Aristotel je tvrdio da žir ima unutrašnji telos (krajnju svrhu) da postane potpuno odraslo stablo hrasta.</s>

<s>Iako su drevni atomisti odbacili ideju prirodne teleologije, teleološki pristupi u ne-ličnoj ili ne-ljudskoj prirodi su istraživani i često usvajani u drevnoj i srednjovekovnoj filozofiji, ali su pali u nemilost tokom moderno doba (1600–1900).</s>

<s>Krajem 18. vijeka, Immanuel Kant koristi koncept telosa kao propisano pravilo u svojom djelu Kritika suđenja.</s><s>Teleologija je bila osnova i za spekulativnu filozofiju, čiji je zagovornik bio Georg Wilhelm Friedrich Hegel.</s>

<s>Povezano 
 Teorija
 Vitalizam
 Atomizam
 Materijalizam
 Stoicizam</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjske veze 
 http://pt.scribd.com/doc/117102437/Teleology-and-Randomness-in-the-Development-of-Natural-Science-Research-Systems-Ontology-and-Evolution.
 http://www.newadvent.org/cathen/1447a.htm.
 http://www.texttribe.com/routledge/T/Teleology.html</s>

<s>Filozofske teorije
Metafizika
Historiografija</s>

