Drift-hipoteza
<s>Drift-hipoteza, koja se tiče odnosa između mentalne bolesti i društvene klase, je argument da bolest uzrokuje pomak u društvenoj klasi prema dolje.</s><s>Okolnosti nečijeg društvenog sloja ne uzrokuju pojavu mentalnog poremećaja, već prije svega dolazi do pogoršanja mentalnog zdravlja pojedinca, što rezultira niskim dosegom društvene klase.</s><s>Drift-hipotezi suprotna je teza o socijalnoj uzročnosti, koja kaže da pripadnost nižoj društvenoj klasi doprinosi razvoju mentalne bolesti.</s>

<s>Podrška 
Studija E. M. Goldberga i S. L. Morrisona bavila se odnosom između shizofrenije i društvene klase.</s><s>Željeli su saznati jesu li muškarci, prije nego što su primljeni u duševnu bolnicu, silazili s ljestvice zanimanja na nekvalificirane poslove zbog razvoja svoje bolesti ili je to bilo zato što su rođeni u obiteljima s nižim društvenim statusom te su zato razvili svoju duševnu bolest.</s><s>Promatrali su muškarce koji su prvi put bili primljeni u duševnu bolnicu u dobi od 25 do 34 godine.</s><s>Također su pogledali zanimanje njihovih očeva, kako bi vidjeli je li društvena klasa u kojoj su odrasli igrala ulogu u razvoju shizofrenije.</s><s>Otkrili su da su muškarci odrasli u obiteljima čija je društvena klasa bila slična općoj populaciji.</s><s>Dakle, čini se da društvena klasa u kojoj su odrasli nije pridonijela razvoju njihove shizofrenije.</s>

<s>Protivljenje 
Glavno protivljenje drift-hipotezi jest teza o društvenoj uzročnosti, koja kaže da je položaj društvene klase uzročno povezan s vjerojatnošću mentalne bolesti.</s><s>John W. Fox, sa Sveučilišta Northern Colorado, proveo je studiju 1990. godine koja se bavila prethodnim studijama o odnosu između društvene klase i mentalnih bolesti.</s><s>Ove studije koje je pogledao poduprle su drift-hipotezu, ali kada ih je ispitao, otkrio je da su njihovi zaključci "temeljeni na pretpostavkama i metodama kojima je nedostajala empirijska potpora".</s><s>Još jedna izjava u Foxovoj studiji bila je, u studijama o društvenoj klasi i mentalne bolesti, "identificiraju odlazak kao međugeneracijsku društvenu pokretljivost pojedinca nakon pojave mentalne bolesti, a ne kao odlazak iz područja višeg statusa u nižu klasu".</s><s>Dakle, ovisno o nečijoj definiciji drift-hipoteze, postojat će podaci koji će poduprijeti ili opovrgnuti njezinu valjanost.</s>

<s>Iz ekonomske perspektive društvene klase i mentalnih bolesti, teza o društvenoj uzročnosti je vladajuća teorija.</s><s>Pokazalo se da ljudi koji su nezaposleni imaju povećanu količinu stresa; imaju više fizičkih zdravstvenih problema, za koje se često smatra da doprinose depresiji; i doživljavaju češće i nekontroliranije životne događaje, za koje su studije pokazale da povećavaju rizik od razvoja nekog oblika mentalne bolesti.</s>

<s>Kada se gledaju spolne razlike kod osoba koje imaju mentalne bolesti, žene su previše zastupljene.</s><s>Žene su također većina ljudi koji žive u siromaštvu.</s><s>Deborah Belle, profesorica na Sveučilištu u Bostonu, napravila je pregled literature o siromaštvu i mentalnom zdravlju žena i ispitala psihološke stresore koje doživljavaju siromašne žene i majke.</s><s>"Brojne studije u zajednici provedene 1970-ih izvijestile su da su majke koje su bile u financijski napetim okolnostima imale veću vjerojatnost da će razviti simptome depresije nego druge žene.</s>

<s>Osoba s duševnom bolešću, osobito ako je teža, može patiti od gubitka prihoda.</s><s>Uz to može doći i potreba za prihvaćanjem javnog smještaja ili hrane ili režija, ako ih osoba može pronaći.</s>

<s>Napomene</s>

<s>Reference</s>

<s>Društvene klase
Socijalni problemi
Sociološke teorije</s>

