Samostan u Plehanu
<s>Samostan u Plehanu je katolički vjerski objekat, Vrhbosanska nadbiskupija, Bosna i Hercegovina.</s>

<s>Historija 
Samostan Plehan smješten je na istoimenom brežuljku u selu Kovačevci, udaljenom desetak kilometara jugoistočno od Dervente.</s><s>Na Plehanu je u srednjem vijeku podignuta franjevačka crkva dimenzija 15x10 metara.</s><s>Oko nje se prostirala nekropola stećaka koja je prerasla u današnje groblje.</s>

<s>Godine 1853. na tom brežuljku franjevci započinju graditi samostan na osnovu dozvole Osmanskog carstva.</s><s>Dolaskom Austrougarske, samostanska je zgrada godine 1882. znatno proširena, ali je i ona postala tijesna te je 1932. godine, po nacrtu poznatog arhitekta Karla Paržika, sagrađen novi samostan, u koji je uklopljen manji dio staroga.</s>

<s>Crkva svetog Marka je dovršena 1870. god.</s><s>Proširena je 1902. godine u neoromaničkom stilu po nacrtima arhitekta Ivana Holza, s dva niza stupova i polukružnom apsidom što je ostavljalo utisak monumentalnosti i sklada.</s><s>Taj utisak je pojačao niz vitraža i mozaika te zidne slike talijanskog slikara Marka Antonionija.</s>

<s>Kroz svoju nedugu historiju samostan je bio sjedište i drugih institucija.</s><s>Do godine 1882. u njemu je bila niža gimnazija za dio kandidata Franjevačke provincije Bosne Srebrene, a od 1888. do 1895. ovdje su studij filozofije imali studenti ove provincije.</s><s>Godine 1888. u plehanskom samostanu je pokrenuto je izdavanje prvog časopisa u historiji sjeverne Bosne, koji se zvao Novi prijatelj Bosne.</s><s>Od 1985. godine u samostanu djeluje izdavačka kuća Slovoznak, koja je izdala nekoliko vrijednih edicija.</s>

<s>Nakon drugog svjetskog rata u prizemlju i prvom spratu nalazio se starački dom, a od 1956. do 1965. bolnica za plućne bolesnike.</s><s>U dijelu samostanske ekonomske zgrade, stanovale su sestre milosrdnice, koje su radile u bolnici.</s>

<s>Nakon odlaska bolnice, u samostanskim prostorijama ponovno je svoj prostor našla samostanska knjižnica s brojnim teološkim, filozofskim, historijskim i književnim djelima iz 19. i 20. stoljeća, kao i djelima franjevačkih pisaca 18. i 19. stoljeća.</s><s>U okviru knjižnice uređen je arhiv, u kojem se čuvala relativno bogata građa od važnosti za povijest ovoga kraja.</s><s>Vrlo su vrijedne matične knjige, koje se vode od 1763. godine, a sačuvan je velik broj isprava i rukopisa iz 18. i 19. stoljeća.</s>

<s>U zadnjem ratu samostan i crkva su 1992. godine minirani i porušeni.</s><s>Neke vrlo vrijedne umjetnine su uništene, ali većina ih je sačuvana u prizemlje privatne kuće u Slavonskom Brodu.</s>

<s>U okviru projekta pod zaštitom UNESCO-a o obnovi triju važnih religijskih središta u BiH porušenih u ratu španska vlada donirala je samostanu Plehan, džamiji Ferhadija u Banjoj Luci i pravoslavnoj crkvi u Mostaru po 200.000 USD.</s><s>Vlada Federacije BiH donirala je 500.000 KM, i izgrađena je zgrada Muzeja i galerije samostana Plehan za smještaj nacionalnog spomenika.</s>

<s>Samostan je obnovljen 2001. godine.</s><s>Projekat obnove crkve izradio je  Zlatko Ugljen.</s><s>Po svome izgledu, nova crkva se značajno razlikuje od uobičajnog izgleda ovakvih objekata.</s><s>U osnovi je kružnog oblika.</s>

<s>Muzejska zbirka 
Zbirka umjetnina Franjevačkog samostana Plehan osnovana je sedamdesetih godina XX stoljeća, kada je samostan dobio oko dvije stotine umjetničkih eksponata, koji su vremenom nadopunjavani.</s><s>Samostanska pinakoteka do zadnjega rata narasla je na preko sedam stotina eksponata uglavnom moderne umjetnosti, religiozne ali i druge provenijencije u različitim likovnim tehnikama: puna plastika (mramor, drvo, terakota, bronca), reljef (bakar, drvo, mramor), ulje na platnu, pastel, tempera, akvarel, vitrail, mozaik, inkrustacija, goblen...</s>

<s>Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od 4. do 10. jula 2006. godine, donijela je odluku da se pokretno dobro – muzejska zbirka, vlasništvo franjevačkog samostana u Plehanu, proglasi za nacionalni spomenik BiH.</s><s>Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo i Tina Wik.</s><s>Nacionalni spomenik čine sljedeće zbirke:
 pinakoteka, 395 slika,
 gliptoteka, 35 skulptura,
 misno posuđe, 2 predmeta,
 arhivska građa, 5 predmeta.</s>

<s>Reference</s>

<s>Literatura 
 Mladen Ančić - Gdje je bio podignut prvi franjevački samostan u srednjevjekovnoj Bosni.</s><s>Sarajevo: Institut za istoriju, Prilozi, br. 21, god. 20, 1985. godina</s>

<s>Vanjske veze 
 NAPREDAK - DERVENTA -SPOMENIK KULTURE: Umjetnička zbirka samostana Plehan
 Plehan – samostan i župa sv. Marka evanđelista
 Nedjelja- Derventa na vratima Bosne
 Vrhbosanska nadbiskupija
 Upoznaj Srpsku - Franjevački samostan na Plehanu</s>

<s>Bonaventura
Građevine u Visokom
Vrhbosanska nadbiskupija
Nacionalni spomenici u Derventi</s>

