Tora u biblioteci u Olovu
<s>Tora iz Olova čuva se u Gradskoj biblioteci u Ulici branilaca grada bb u Olovu, Federacija Bosne i Hercegovine, Bosna i Hercegovina.</s><s>Štampana je 1886. godine tehnikom u džepnom izdanju u jednoj od najpoznatijih štamparija iz 19. st. u Beču, vlasnika Josepha Schlesingera.</s><s>Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, u sastavu: Amir Pašić, Goran Milojević i Radoje Vidović (predsjedavajući), na sjednici održanoj od 31. jula 2018. godine, donijela je odluku da se Tora proglasi za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.</s>

<s>Predstavlja raritet, s obzirom na to da je veći dio starijih jevrejskih knjiga u Bosni i Hercegovini izgubljen u Drugom svjetskom ratu, dok je veliki dio toga sahranjen u genizu (običaj sahranjivanja starih jevrejskih knjiga).</s><s>Ne zna se ko je bio vlasnik, moguće je da je pripadala nekome iz porodice Ozmo, koja je bila jedna od rijetkih jevrejskih porodica u Olovu.</s><s>Knjiga je pronađena u Gradskoj biblioteci u Olovu, ali ne postoji pisani trag o tome kako je ona dospjela u biblioteku.</s><s>U biblioteci se vodi kao raritet i nema inventarni broj.</s>

<s>Historija 
Tora (hebr. tôrāh: učenje, uputa, zakon), u Starom zavjetu i u židovstvu, pisani Božji zakon, sažetak starozavjetne i židovske vjere, Mojsijevo Petoknjižje.</s>

<s>Prema tradicijskoj literaturi (Talmudu) Tora potječe od Mojsija, sa izuzetkom posljednjih osam stihova koji potječu od Jošue, dok neka nova tumačenja Toru vide kao proizvod više autora, koji su i nakon prvog konačnog oblika Tore nastalog između 5. i 6. stoljeća p. n. e. nastavili dopisivati ono što je danas konačni oblik teksta.</s>

<s>Opis 
 Naziv: THORA 
 Sadržaj: Štampana je u pet zasebnih tomova (Beršit, Šemot, Vajikra Bemidbar i Devarim) koji su zajedno povezani.</s><s>Na svakom zasebnom dijelu stoji na latinici ispisan dio odnosno naziv THORA i dio na koji se odnosi.</s><s>Ispod toga stoji naziv štamparije i godina izdanja.</s><s>Sadržaj je štampan hebrejskim pismom
 Godina: 1886.</s><s>Štamparija: Joseph Schlesinger, Beč
 Tehnika štampanja: Litografija
 Dimenzije: 130 x 90 mm 
 Uvez:  Kožom je povezan kraj, dok je ostatak ukrasno platno lijepljeno na debeli karton.</s>

<s>Reference</s>

<s>Nacionalni spomenici u Olovu
Judaizam u Bosni i Hercegovini</s>

