Zagrebački hipodrom
<s>Zagrebački hipodrom, službeno Zagrebački konjički centar - Hipodrom Zagreb, hipodrom je za preponske, dresurne, daljinske utakmice i konjičke trke koji se nalazi na Kajzerici, gradskom naselju Novog Zagreba u Hrvatskoj.</s><s>Na sjeveru je omeđen rijekom Savom, blizu jezera Bundek.</s><s>Sagrađen je između 1947. i 1950. godine prema pariškom hipodromu Longchamp u svrhu razvoja cjelokupnog konjičkog sporta u Zagrebu, a kao dio velebnog i planiranog ali nikada završenog projekta Olimpijskog centra Hrvatske.</s>

<s>Nekada se prostirao na 65, ali se s vremenom smanjio na 47 hektara površine.</s><s>Imao je tri kvalitetno napravljene travnate trkaće staze od 1000, 1600 i 2400 metara duljine, ali je najduža traka poslije Ljetne univerzijade 1987. uklonjena kako bi se napravio prostor za zatvorenu jahaonicu koja služi za natjecanja u preponskim i dresurnim disciplinama.</s><s>Prostor za utrke s preponama nalazi se na zapadnoj strani pored zatvorene jahaonice i sastoji se od travnatog i pješčanog parkura.</s>

<s>Nekadašnje staze su imale drenažu i bile su ograđene brezovom ogradom, a tribina je bila urezana u pješčani nasip.</s><s>Ograda od živice je uklonjena za potrebe održavanja misnog slavlja pape Ivana Pavla II 1994. godine, koji je misom na hipodromu proslavio svoj 74. rođendan i okupio milijun ljudi.</s><s>Misu je na hipodromu također održao i papa Benedikt XVI 2011. godine..</s><s>Poslije misnoga slavlja Konjičko društvo Zagreb i Grad Zagreb su sagradili 3 borilišta za preponske i dresurne discipline u zapadnom dijelu objekta.</s>

<s>Svečano je otvoren  12.09.1948. godine, a upravljanje hipodromom je 1952. godine preuzeo Konjički klub Zagreb današnje Konjičko društvo Zagreb koje je njime upravljalo do 2003. kada ga preuzima Grad zagreb pod još uvijek nikad do kraja razjašnjenim okolnostima.</s>

<s>Zahvaljujući naporima predsjednika Kk i KD Zagreb u desteljećima , Hipodrom je opstao gdje je i danas, a od 1989. je izgrađena montažna tribina, fiksna ograda 1974. i štalski prostor od 7 štala za 175 konja kroz sva razdoblja sa time da je 200 smještajnih jedinica izgubljeno kroz vrijeme što zbog nemogućnosti investiranja što zbog općih prilika koje su vladale na objektu i u samome Gradu.</s>

<s>.</s><s>Na Zagrebačkom se hipodromu održava velik broj domaćih natjecanja i treninga u organizaciji Zagrebačkog konjičkog saveza i ostalih klubova članica Saveza, a najvažniji je događaj Lipanjski turnir koji se godišnje održava od 1955. godine, na kojem se tradicionalno natječe 120–180 parova jahača iz Hrvatske i susjednih država.</s><s>Na Hipodromu se također održavaju Zagreb Open, Prvenstvo Grada Zagreba, Batida kup, Croatia Cup, Prvenstava Hrvatske za sve uzraste i razni Memorijalni turniri.</s><s>Dom na Zagrebačkom Hipodromu danas imaju Konjički klub Zagreb, Konjičko društvo Zagreb, Konjički klub Edek, Konjički klub Batida, Konjički klub SEM.</s>

<s>Hipodrom je služio i za koncerte Rolling Stonesa, Iron Maidena, Red Hot Chili Peppersa i Metallice.</s>

<s>Zagrebački hipodrom je često kritiziran zbog lošeg menadžmenta, katastrofalno održavanih staza i malih štala koji ne zadovoljavaju današnje zdravstvene i sigurnosne zahtjeve.</s><s>Javno je dobro koje dugogodišnji gradonačelnik Zagreba Milan Bandić nije odustajao ukinuti i zatvoriti radi pravljenja mjesta za svoj nikad realiziran "Zagreb City" projekt.</s><s>Zadnjih se godina situacija promijenila na veliku inicijativu ljubitelja konjičkog sporta i Zagrebačkog konjičkog saveza. trenutačno objektom upravlja Ustanova za sportske objekte "Zagreb".</s>

<s>Najdulja ulica na Kajzerici koja prolazi uz glavni ulaz na hipodrom imenovana je po Radoslavu Cimermanu, višestrukom prvaku Jugoslavije, Balkana i legendi hrvatskog konjičkog sporta koji je 1974. na treningu nesretno pao sa svog konja Kavalira i preminuo u 37. godini života.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Fotogalerija Zagrebačkog hipodroma - Telegram.hr
 Zagrebački konjički savez - zgkonji.hr</s>

<s>Nastanci 1950.</s><s>Hipodromi
Sportski objekti u Zagrebu</s>

