Wels
<s>Wels je grad u austrijskoj pokrajini Gornjoj Austriji.</s>

<s>Geografija 
Wels nalazi se u Hausruckviertelu na nadmorskoj visini od 317 metara.</s><s>Od sjevera do juga proteže se 9,5 km, od zapada prema istoku preko 9,6 km.</s><s>3,4% površine je prekriveno šumom, 23,5% se koristi za poljoprivredu.</s>

<s>Historija 
Područje Welsa je bilo naseljeno još u neolitiku, a dobilo je na važnosti u rimsko doba, jer se nalazilo u središnjem dijelu pokrajine Noricum.</s><s>Oko 120. godine Wels je dobio prava rimskog grada pod imenom Municipium Ovilava.</s><s>Oko 215., car Karakala ga je nazvao Colonia Aurelia Antoniana Ovilabis, u to vrijeme, u gradu već živi 18.000 stanovnika.</s><s>Međutim potpuno je izgubio svoju važnost s krajem rimske vladavine.</s><s>Bio je manje trgovačko središte u srednjem vijeku.</s><s>1222., za vrijeme vladavine obitelji Babenbergera, ponovno je dobio gradska prava. car Maximilian I umro je u Welsu 12. januara 1519., nakon što su mu građani zabranili pristup u Innsbruck.</s><s>Tijekom Drugog svjetskog rata, u gradu je postojao koncentracijski logor.</s><s>18. siječnja 1964. postao je statutarni grad.</s>

<s>Stanovništvo 
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine u gradu živi 58.713 stanovnika, dok je prosječna gustoća naseljenosti 1279 stan./km²</s>

<s>Hrvati u Welsu 
U Welsu i okolici nastanjena je značajna hrvatska manjina.</s><s>Čine ju pretežito doseljenici iz Bugojna i Kotor Varoša, ali i iseljenici iz drugih krajeva RH i BiH.</s><s>Prema popisu iz 2001. u samom gradu Welsu nastanjeno je 3.297 osoba koje navode hrvatski kao svoj materinji jezik (5,8% ukupnog stanovništva).</s><s>Okupljaju se oko Hrvatskog doma u Welsu koji je učlanjen u Zajednicu hrvatskih udruga u Gornjoj Austriji.</s><s>Dom ima kulturno-umjetničke i športske sekcije.</s><s>Najpoznatija je Hrvatica u Welsu Ivona Dadić.</s>

<s>Vanjske veze 
 Službene stranice grada</s>

<s>Izvori</s>

<s>Ostali projekti</s>

<s>Gradovi u Austriji</s>

