Kretanje hica
<s>Kretanje projektila ili gibanje hica je složeno gibanje koje nastane kada na izbačeni hitac djeluje sila teže.</s><s>Ono je istovremeno uniformno horizontalno kretanje i ubrzavajuće vertikalno kretanje.</s>

<s>Ovisno o smjeru vektora početne brzine prema sili teži, hitac može biti:
 vodoravni ili horizontalni (gibanje točke koja je izbačena vodoravno u polju sile teže), 
 okomiti ili vertikalni (gibanje točke koja je izbačena u polju sile teže okomito prema gore ili prema dolje) i 
 kosi (gibanje točke koja je izbačena u polju sile teže pod oštrim kutom prema vodoravnoj ravnini).</s>

<s>Ako je otpor zraka zanemariv, putanja gibanja je parabola.</s>

<s>Kosi hitac</s>

<s>Kosi hitac je složeno ili krivocrtno gibanje nastalo kada vektor početne brzine izbačenog tijela (obično projektil) zatvara oštri kut prema vodoravnoj ravnini.</s><s>Putanja tijela ima oblik parabole s tjemenom na vrhu.</s><s>Na izbačeno tijelo djeluje vektor kose početne brzine te ubrzanje zemljine sile teže.</s>

<s>Okomiti hitac</s>

<s>Okomiti hitac je gibanje materijalne točke koja je izbačena u polju sile teže okomito prema gore ili prema dolje.</s>

<s>Hitac naviše</s>

<s>Izbacimo li neko tijelo okomito uvis početnom brzinom v0, njegova će se brzina smanjivati u svakoj sekundi za g ≈ 9,81 m/s2 (ubrzanje zemljine sile teže) zbog djelovanja sile teže, pa će se tijelo gibati jednoliko usporeno.</s><s>Prema tome, brzina se računa po izrazu:</s>

<s>a prijeđeni put će biti:</s>

<s>U najvišoj točki do koje se tijelo popne konačna brzina je v = 0. Zato vrijeme penjanja t možemo izračunati ako u izraz za brzinu stavimo za konačnu brzinu v = 0:</s>

<s>pa sređivanjem dobivamo:</s>

<s>Visinu okomitog hitca uvis s = h dobit ćemo tako da u izraz za put uvrstimo vrijeme penjanja:</s>

<s>Kad tijelo stigne u najvišu točku, brzina mu je jednaka nuli, i zatim počinje slobodno padati.</s><s>Put koji tijelo prevali slobodnim padom dobiva se iz jednadžbe za slobodni pad:</s>

<s>pa dobivamo:</s>

<s>Budući da je visina okomitog hica uvis jednaka putu slobodnog pada:</s>

<s>izlazi da je:</s>

<s>ili drugim rječima, tijelo padne na zemlju brzinom kojom je izbačeno okomito uvis, ali suprotnog smjera.</s>

<s>Hitac naniže 
Bacimo li neko tijelo s početnom brzinom v0 okomito prema dolje, ono će se gibati jednoliko ubrzano zbog djelovanja sile teže, pa je prema tome brzina:</s>

<s>a prijeđeni put će biti:</s>

<s>Vodoravni hitac</s>

<s>Horizontalni ili vodoravni hitac je gibanje čestice koja je izbačena vodoravno početnom brzinom u polju sile teže.</s><s>Ako je zanemariv otpor zraka, staza čestice je parabola.</s>

<s>Pri horizontalnom hitcu važno je znati dvije stvari:</s>

<s>Brzina se u horizontalnom (vodoravnom) smjeru s vremenom ne povećava, niti smanjuje, a put (horizontalni) je u istom vremenskom razmaku jednak te se izračunava pomoću formule za jednoliko gibanje: 
 Brzina u vertikalnom smjeru raste po formuli za jednoliko ubrzano gibanje: , pri čemu je a=g odnosno 9,81 m/s2.</s>

<s>Pri promjeni početne brzine v0 ukupno vrijeme trajanja puta tijela do dna je jednako.</s><s>Trajanje puta, dakle ovisi jedino o visini tijela od tla.</s>

<s>Za izračunavanje ukupno prijeđenog puta: prvo treba izračunati vrijeme t, za koje tijelo padne na tlo, pomoću formule t2=a/2s; a zatim uvrstiti to vrijeme t u formulu .</s><s>Sada imamo put vertikalni (okomiti) i horizontalni te samo treba pomoću Pitagorinog poučka izračunati ukupni put: s2=svertikalni2 + shorizontalni2</s>

<s>Za izračunavanje brzine na kraju puta: treba izračunati samo v-vertikalnu,
pošto je horizontalna brzina konstantna. , odnosno v2=2s/a. Sada pomoću pitagorinog poučka izračunavamo brzinu v na kraju puta: v2=vvertikalni2 + vhorizontalni2</s>

<s>Isto tako računamo brzinu v i put s u nekom vremenu t.</s>

<s>Vodoravni hitac spada u posebne slučajeve hica u zrakopraznom prostoru, u koje još spada okomiti hitac u vis, okomiti hitac dolje i slobodni pad.</s><s>Vodoravni hitac je posebna vrsta kosog hica, koji predstavlja sastavljeno gibanje slobodne materijalne točke M na koju djeluje jednoliko gravitacijsko polje.</s><s>Kad je kosi hitac u vodoravnom smjeru, predstavlja jednoliko gibanje po pravcu brzinom koja je konstantna.</s>

<s>Putanja</s>

<s>Kod kosog hica gibanje je složeno.</s><s>Takvo gibanje izvodi svako tijelo bačeno početnom brzinom v0, pod nekim kutem α prema vodoravnoj ravnini, koji se zove elevacijski kut.</s><s>Kada na projektil, koji smatramo materijalnom točkom, a koji se izbaci iz nekog oružja, ne bi djelovala sila teža i otpor zraka, on bi se gibao pravocrtno i jednoliko.</s><s>Radi lakšeg računanja kosu početnu brzinu v0 rastavljamo na okomitu brzinu vy i vodoravnu brzinu vx.</s><s>Vodoravna brzina određuje udaljenost koju tijelo pređe na tlu, dok okomita brzina određuje visinu na koju će tijelo dospjeti.</s>

<s>Vrijeme i put potrebni da tijelo dođe do tjemena parabole jednaki su vremenu i putu koji su potrebni tijelu da padne na tlo.</s><s>Kosi hitac u bezzračnom prostoru opisujemo jednadžbama:</s>

<s>Okomiti hitac i vodoravni hitac su posebni slučajevi kosog hica.</s>

<s>U zrakopraznom prostoru krivulja kosog hica je simetrična, to jest uzlazna grana jednaka je silaznoj.</s><s>Međutim u zraku će zbog otpora zraka putanja biti nesimetrična i silazna će grana biti strmija od uzlazne.</s><s>Ta krivulja kosog hica s nesimetričnim granama zove se balistička krivulja.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vidi 
 Hitac
 Kretanje
 Balistika</s>

<s>Vanjske veze 
 Kretanje hica, interaktivna aplikacija</s>

<s>Klasična mehanika
Balistika</s>

