Josipon
<s>Josipon (heb: ספר יוסיפון; sefer yosipon, "Josipova knjiga") židovska je pučka knjiga koju je u 10. vijeku napisao nepoznati židovski autor u južnoj Italiji i koja je često štampana u srednjem vijeku.</s><s>Djelo je interesantno zbog popisa naroda u kojem se pominju mnogi evropski narodi 10. vijeka.</s>

<s>Sadržaj i karakteristike 
Josipon je derivativno djelo popularne historiografije (pučka knjiga, Volksbuch), uobičajeno za srednji vijek.</s><s>To je zapravo prepričan "Hebrejski rat" (De bello Judaico) Josipa Flavija, dopunjen Hegesipom, uz još nekoliko tekstova.</s><s>Obuhvaćena je povijest Židova od pada Babilona do uništenja Drugog hrama.</s>

<s>Djelo je napisano je na hebrejskom 953. godine.</s><s>Autor je anonimni Židov iz južne Italije (u to vrijeme dio Bizanta), pripadnik zajednice Jevreja koja je govorila judeogrčkim.</s><s>Kasniji autor, Juda Leon ben Moses Mosconi, romaniotski Židov iz Ohrida, naknadno ga je proširio.</s>

<s>Josipon je kasnije pogrešno pripisan drevnom jeruzalemskom patriciju Jozefu ben Gorionu (pogubljen 68. godine), budući da je isti bio pogrešno poistovjećen sa Josipom Flavijem.</s><s>Zbog toga je knjiga označena kao pseudoepigraf, iako autor nimalo ne krije svoju ovisnost o Flaviju.</s>

<s>Djelo je napisano na vrlo živahnom hebrejskom jeziku, prošarano basnama i bajkama.</s><s>Objavljeno je u nebrojenim izdanjima – osim tzv. vulgarne verzije, postoji druga hebrejska recenzija i razne arapske verzije; tada je djelo također uvelike prošireno, između ostalog hebrejskom verzijom Aleksandride.</s><s>Josipon se održavao vijekovima, tako da je čak 1743. dobio nastavak na jidišu (Scheeris Jisrael, Menachem Man Amelander).</s>

<s>Popis naroda 
U 10. pasusu glave Postanak, autor nabraja mnoge narode svoga doba – ranog 10. stoljeća, pa se tako pominju Angli, Sasi, Bugari, Mađari, Pečenezi i Moravljani, Hrvati (Bijeli Hrvati), Srbi (Lužički Srbi), Ljutići, Ljahi, ?</s><s>Krakar (njem.</s><s>Krakauer), Česi, Dedošani, Rusi na rijeci „Kiva” (možda Dnjepar u Kijevu), na jezeru Gurgan (Kaspijsko more).</s>

<s>Reference</s>

<s>Izdanja 
 Prvo štampano izdanje, Mantova 1480
 David Flusser (Hrsg.): ספר יוסיפון, סדור ומוגה על־פי כתבי־יד בלוויית מבוא, ביאורים וחילופי גרסאות [The Josippon [Josephus Gorionides], edited with an Introduction, Commentary and Notes].</s><s>2 Bde.</s><s>Jerusalem 1978–80.</s>

<s>Latinski prevodi
 Sebastian Münster: Iosephus Hebraicus diu desideratus …</s><s>Basel 1541.</s><s>Jean Gagnier: Josippon sive Josephi ben-Gorionis historiae Judaicae libri sex ex Hebraeo Latine vertit, praefatione et notis illustravit Johannes Gagnier.</s><s>Oxford 1706.</s><s>Johann Friedrich Breithaupt: Josephus Gorionides sive Josephus Hebraicus accessit ….</s><s>Gotha 1707.</s>

<s>Literatura 
 Leopold Zunz: Gottesdienstliche Vorträge.</s><s>146–154.</s><s>Julius Wellhausen: Der arabische Josippus.</s><s>Kraus Reprint, Nendeln 1970 (Nachdr. d. Ausg.</s><s>Berlin 1897).</s><s>Günter Stemberger: Einführung in Talmud und Midrasch.</s><s>7. Aufl., C. H. Beck, München 1982, S. 299/300
 Dagmar Börner Klein, Beat Zuber: Josippon: Jüdische Geschichte vom Anfang der Welt bis zum Ende des Aufstands gegen Rom Hebräisch-Deutsche Textausgabe.</s><s>Marix Verlag, 2010.</s><s>David Flusser:  Josippon.</s><s>In: Encyclopaedia Judaica.</s><s>2. Auflage.</s><s>Band 11, Detroit/New York u. a. 2007, , S. 461–462
 Saskia Dönitz: Überlieferung und Rezeption des Sefer Yosippon.</s><s>Mohr Siebeck, Tübingen 2013, .</s>

<s>Vanjske poveznice 
 JOSEPH BEN GORION (JOSEPHUS GORIONIDES; referred to also as Yosippon and Pseudo-Josephus).</s><s>In: Isidore Singer (Hrsg.): Jewish Encyclopedia.</s><s>Funk and Wagnalls, New York 1901–1906.</s>

<s>Srednjovjekovna književnost
Historija Zapadnih Slavena
Jevrejska kultura
Djela 10. vijeka</s>

