Mustafa Busuladžić
<s>Mustafa Busuladžić (1. april 1914 – 29. juni 1945) bio je pisac, naučnik i nacistički ideolog.</s><s>Bio je nosilac ideje nacionalističkog i panislamskog pokreta Mladi muslimani, antikomunist i antisemitist.</s><s>Podržavao je stavove nacističke i ustaške propagande i progona Jevreja u Sarajevu, te je svojim pisanim djelima i esejima u novinama Osvit podržavao Ustaški pokret.</s><s>Pored maternjeg bosanskog jezika govorio je i arapski, turski, njemački, francuski i italijanski jezik.</s>

<s>Biografija</s>

<s>Obrazovanje 
Rođen je 1. aprila 1914. godine u Gorici kod Trebinja, od oca Smaila i majke Emine.</s><s>Mekteb i osnovnu školu pohađao je u rodnom mjestu nakon čega odlazi u Travnik gdje se upisuje u Elči Ibrahim-pašinu medresu.</s><s>Poslije jedne ili dvije godine provedene u travničkoj medresi, prebacuje se na dalje školovanje u Gazi Husrev-begovu medresu u Sarajevu gdje i maturira 1936. godine.</s><s>Kao učenik medrese objavljivao je svoje tekstove u Islamskom glasu, Novom Beharu, Obzoru, Svijesti, El-Hidaji, Glasniku VIS-a, Našoj domovini i drugim publikacijama.</s>

<s>Nakon završene medrese upisao se na Višu islamsku šerijatsku školu u Sarajevu gdje je diplomirao 1941. godine.</s><s>Iza toga proveo je dvije godine u Rimu na postdiplomskom studiju iz orijentalistike.</s><s>Tada je bio saradnik italijanskih časopisa Mondo Arabo i Oriente Moderno.</s><s>U Rimu je radio kao prevodilac  vijesti i spiker na radiostanici.</s><s>Bio je zaposlen u Sarajevu kao profesor u Šerijatskoj gimnaziji, a honorarno je radio u Ženskoj medresi, Realnoj gimnaziji i Srednjoj tehničkoj školi.</s><s>Pored prosvjetnog i pedagoškog rada mnogo je pisao i prevodio.</s>

<s>U vrijeme kada su Mladi muslimani djelovali kao podružnica El-Hidaje, organizacije islamskog svećenstva Nezavisne države Hrvatske Mustafa Busuladžić je u Sarajevu bio njihov zvanični predsjednik (poslije Kasima Dobrače, a na prijedlog Mehmeda Handžića).</s><s>Mustafa Busuladžić je bio jedan od muslimanskih pisaca u Bosni i Hercegovini, a iz njegovog opusa izdvaja se brošura Muslimani u Sovjetskoj Rusiji u kojoj je opisao teško stanje muslimana u Ruskom carstvu koje se još više pogoršalo nakon dolaska boljševika na vlast.</s><s>U svojim osvrtima objavljenih u Osvitu nakon progona Židova u Sarajevu napisao je:</s>

<s>Suđenje 
S obzirom na to da je Mustafa bio jedan od protivnika komunizma što je potvrdio i objavljivanjem djela o muslimanima u bivšem SSSR-u, nova vlast ga je ubrzo uhapsila i prebacila u vojni zatvor.</s><s>Nakon oslobođenja Sarajeva i dolaskom komunista na vlast, uhapšen je polovinom aprila 1945, a suđeno mu je pred vojnim sudom 22-23. maja u tadašnjoj Osman-pašinoj kasarni.</s><s>Optužen je kao suradnik okupatora, zbog suradnje sa jeruzalemskim muftijom i članom SS-a al-Husseinija, te zato što je bio nastavnik u školi imama SS divizije.</s><s>Kao dokazni materijal tužilac je priložio antikomunističku brošuru "Muslimani u sovjetskoj Rusiji", kopiju protusrpskog pisma Mehmeda Handžića koje je preveo i predao al-Husseiniju, kopiju pisma koju je predao muftiji zbog zarobljenika zatvorenih u Zagrebu, članak Naša tolerancija objavljen u Osvitu, u kom ukazuje da su Židovi zajednički neprijatelji Arapa, muslimana i kršćana, te pozdravno pismo, napisano 11. maja 1941 na svečanoj sjednici El-Hidaje upućeno poglavniku NDH Anti Paveliću, podpredsjedniku vlade Nezavisne države Hrvatske Osmanbegu Kulenoviću, doglavniku i ministru za bogoštovlje i nastavu Mili Budaku i doglavniku Ademagi Mešiću, te antisrpski govor koji je pročitan pred Carevom džamijom u Sarajevu.</s><s>Vojni ga je sud skupa s Atifom Hadžikadićem, tadašnjim gradonačelnikom osudio na smrt strijeljanjem.</s><s>Strijeljanje je izvršeno noću u sarajevskom naselju Velešići iza željezničke stanice.</s>

<s>Kontroverze 
Danas jedna ulica u sarajevskom naselju Breka na Koševu nosi njegovo ime.</s><s>Ulica je prije nosila ime narodnog heroja SFRJ Fuada Midžića.</s><s>Zastupnički dom Parlamenta BiH usvojio je 11. januara 2021. godine poslaničku inicijativu zastupnika Naše stranke Damira Arnauta u kojoj se traži od općina i gradova u Bosni i Hercegovini zamijene nacistički i fašistički nazivi ulica, škola i drugih javnih površina.</s><s>U inicijativi je pored ostalih spomenut i Busuladžić.</s>

<s>Osnovnoj školi Dobroševići u općini Novi Grad 2016. godine promijenjeno je ime u Javna ustanova Osnovna škola "Mustafa Busuladžić", što je manjim dijelom izazvalo negodovanje među zastupnicima Skupštine Novog Grada, zbog Busuladžićevog podržavanja ustaškog pokreta, antisemitizma i izjava o Židovima gdje ističe "židovski duh špekulacije, podvaljivanja, nabijanja cijena i lihvarenja" i veličanju nacionalsocijalizma za vrijeme Drugog svjetskog rata.</s><s>Marta 2018. godine Skupština Kantona Sarajevo je donijela odluku o promjeni naziva škole na prijašnje ime "OŠ Dobroševići".</s>

<s>U Sarajevu i dalje postoji nekoliko ulica koji nose imena bivših čelnika Nezavisne Države Hrvatske, među kojima je jedna ulica Mustafe Busuladžića koja se nalazi u sjevernom dijelu općine Centar.</s>

<s>Bibliografija 
 Muslimani u Evropi - izabrani spisi, Sejtarija, 1997.</s><s>Muslimani u Rusiji, 1997.</s>

<s>Napomene</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi</s>

<s>Slučaj Mustafe Busuladžića – sa povijesne margine ka politikantskom centru – Husnija Kamberović, Univerzitet u Sarajevu</s>

<s>Bosanskohercegovački pisci
Islamski teolozi
Kvislinzi
Nacisti
Antikomunisti
Antisemitizam
Biografije, Trebinje</s>

