Svatá Hora
<s>Svatá Hora (sh.</s><s>Sveta gora ili Sveta planina), barokni pravokutni kompleks samostana i poznato češko hodočastilište na vrhu brda visokog 586 metara u starom dijelu grada Příbrama.</s><s>Unutar kompleksa dimenzija 80 x 72 m smješteno je nekoliko samostana, četiri kapelice u kutovima pravokutnog oblika kompleksa i izvorna gotička crkva sv. Marije, obnovljena i proširena 1648. - 1673. prema nacrtima arhitekta Carla Luraga.</s><s>Na popločanu kamenu terasu na sjevernom krilu kompleksa nastavljaju se stepenice za pješake i cesta za osobna vozila, koje vode do središta grada.</s>

<s>Izvorno je cijeli kompleks bio rezidencija isusovaca, a danas ovdje žive i rade redemptoristi.</s><s>Ovaj kompleks središte je provincije redemptorista za područje Središnje Češke.</s><s>Osim što održavaju cijeli kompleks, redemptoristi vode i nekoliko župa u Příbramu i okolici.</s>

<s>Odlike</s>

<s>Glavni ulaz u kompleks popločena je kamena terasa s Marijinim kipom u sredini iz 1661. godine.</s><s>U istočnom krilu samostana nalazi se portal grada Praga (1702. - 1705.) s kipovima i prikazima svetaca, proroka i čeških kraljeva (rad kipara Jana Brokoffa).</s><s>Iznad kolonade portala, u sredini, nalazi se kip Djevice Marije Svatohorské arhitekta Kiliána Ignáca Dientzenhofera iz 1732. godine.</s><s>U središtu južnog krila nalazi se kameni portal s radovima kipara Ondřeja Filipa Quitainera iz 1707. godine.</s><s>U uglovima cijelog kompleksa (odnosno kutovima pravokutnika) nalaze se četiri osmerokutne kapelice koje predstavljaju četiri naselja (Plzeň, Prag, Breznička i Mnišeck) ovisno o stranama svijeta na kojima se nalaze.</s><s>Kapelice su ukrašene bogatim štukaturama po uzoru na italijanske umjetnike, prema planovima Carla Luraga.</s><s>U jugoistočnom uglu Praške kapelice nalazi se izvorna oltarna slika Petra Brandla Navještenje iz 1697., čija se kopija čuva u Nacionalnoj galeriji u Pragu.</s>

<s>Kamena terasa vodi u unutrašnjost hodočasničke crkve sv. Marije, izvorno gotičke građevine iz 14. vijeka.</s><s>Obnovljena je i okružena malim četverostranim kapelicama u baroknom stilu između 1658. i 1675.</s><s>Zapadna kapelica proširena je i ponovno otvorena 1751., nakon šest godina obnove pod vodstvom A. Schmidta.</s><s>Kapelica s arkadama na istočnoj strani građena je od 1674. do 1676. prema nacrtima dvojice arhitekata:D.</s><s>Orsija i G. D. Canevallea.</s>

<s>Glavni oltar crkve izgrađen je 1684. sa srebrnim ukrasima (J. Kogler), a 1775. ispred oltara postavljen je kip Djevice Marije Svatohorské, koji je pomoćni biskup Jan Rudolf Sporck 22. juna 1732. posvetio i okrunio.</s><s>Svodovi i zidovi crkve ukrašeni su bogatim štukaturama S. Cereghettihoa iz 1665. i baroknim skulpturama.</s><s>Crkva je nekoliko puta bila prebojavana, a secesijsku ogradu ispred glavnog oltara dizajnirao je R. Němec 1913. godine.</s>

<s>Na sjevernom ulazu u crkvu nalazi se kip Elizabete iz 1500. godine uz nekoliko manjih kipova iz 20. vijeka.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Literatura 
 Holubová, Markéta, Catalogus personarum et officiorum residentii ad S. Montem (1647-1773) = Biografický slovník členů Tovaryšstva Ježíšova působících na Svaté Hoře u Příbrami v letech 1647-1773, Příbram, Prag, Državni arhiv Distrikta Příbram i Muzej rudarstva u Příbramu u suradnji sa Institutom za etnologiju (AV ČR), 2006., str. 158, , .</s><s>Kopeček, Josef, Svatá Hora, Kostelní Vydří, Karmelićanska naklada, 2006., str. 187, .</s>

<s>Vanjske veze 
 Službene stranice</s>

<s>Ostali projekti</s>

<s>Religijska zdanja u Češkoj
Samostani</s>

