Zbirka od 22 inkunabule samostana u Kraljevoj Sutjesci
<s>Zbirka od 22 inkunabule je vlasništvo Franjevačkog samostana u Kraljevoj Sutjesci, opština Kakanj, Bosna i Hercegovina.</s><s>Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od 21. do 27. januara 2003. godine donijela je odluku da se zbirka proglasi za Nacionalni spomenik BiH.</s><s>Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović (predsjedavajući komisije), Ljiljana Ševo i Tina Wik.</s>

<s>Ova je zbirka svjedočanstvo nastanka prvih štampanih knjiga u svijetu i Bosni i Hercegovini, o povezanosti satnovništva Bosne sa većim evropskim centrima u tom periodu, o postojanju biblioteka u kasnome srednjem vijeku, a bila je važna i zbog opismenjavanja stanovništva u tom i kasnijem periodu.</s>

<s>Kraljeva Sutjeska je bila u kasnom srednjem vijeku stolno mjesto bosanskih vladara.</s><s>Uz dvor osnovan je i franjevački samostan koji je nešto više od šest stoljeća bio duhovno i kulturno središte tog kraja.</s>

<s>Inkunabule (lat.incunabula, kolijevka) su knjige štampane do 1500. godine, dok se štamparstvo nalazilo u povoju.</s><s>Pretpostavlja se da u svijetu ima oko 40 000 ovakvih knjiga.</s><s>U Bosni i Hercegovini ih je 51, od čega se 22, nalaze u biblioteci Franjevačkog samostana  u Kraljevoj Sutjesci.</s><s>Najstarija štampana knjiga u njoj je »Summa confessions intitulata Pacifica conscientia«.</s><s>Opis ove i drugih inkunabula donesen je u Bibliotekarstvu 1965.</s><s>Uglavnom su to djela teološkog karaktera, među kojima ima važnih pisaca poput Augustina Aurelija (poznat kao Sveti Augustin (354.- 430.), Antoniusa Andreaea, Leonardusa de Utina (oko 1400.), Nicolausa de Ausmoa (umro 1453.).</s>

<s>Razlikuju se dvije vrste: 
 tabularne, štampane pomoću ploča na kojim je tekst za svaku pojedinu stranicu urezan kao kod drvoreza i sadrže tekstove pisaca iz vremena prije otkrića štamparstva
 tipografske, izrađene pomičnim slovima koje je izumio Johan Gutenberg.</s>

<s>Literatura 
 Enciklopedija likovne umjetnosti, Jugoslovenski leksikografski zavod, Tom 3, Zagreb, MCMLXIV, 2.
 Lj.</s><s>Popović, Popis inkunabula koje se nalaze u Bosni i Hercegovini, Bibliotekarstvo , Beograd, 1965., 17- 45.</s><s>Opća enciklopedija, Jugoslovenski leksikografski zavod, Tom 4, 8, Zagreb, 1982., 427, 223.</s><s>Likovna enciklopedija Jugoslavije, Jugoslovenski leksikografski zavod, Tom 1, Zagreb, 1984., 261.</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi 
 Samostanska knjižnica – Kraljeva Sutjeska
  Alma Leka - MUZEJI, ZBIRKE I GALERIJE U BOSNI I HERCEGOVINI - Sarajevo, 2017</s>

<s>Nacionalni spomenici u Kaknju</s>

