Arheološko nalazište Skelani
<s>Arheološka područja Skelani obuhvata nekoliko lokaliteta u naselju Skelani, općina Srebrenica, Bosna i Hercegovina.</s><s>Proglašeno je za nacionalni spomenik BiH.</s><s>Pokretni nalazi smješteni su u Zemaljskom muzeju Bosne i Hercegovine u Sarajevu i Arheološkom muzeju „Rimski municipium“ u Skelanima.</s>

<s>Lokacija  
Skelani su smješteni na lijevoj obali Drine, u zoni srednjeg Podrinja.</s>

<s>Historija 
Važan vid ekonomije u rimskoj provinciji Dalmaciji, predstavljalo je rudarstvo.</s><s>Srebrenička rudarska regija igrala je važnu ulogu u životu ovog dijela Rimskog Carstva.</s><s>Rimski grad Malvesiatium na mjestu današnjih Skelana na rijeci Drini među najznačajnijim je antičkim područjima u Bosni i Hercegovini.</s>

<s>Istraživanja 
Skelane su krajem XIX stoljeća istraživali arheoloz sarajevskog Zemaljskog muzeja.</s><s>Tada je nađen arheološki materijal iz rimskog perioda: počasna baza cara Karakale, oltari, zarubljeni i žljebasti crijep, grumenje, malter, zemljano posuđe, ara od krečnjaka, konzularni beneficijari i oko 20 obrađenih kamena.</s><s>Ostaci ciglane, nađeni su nedaleko od Drine.</s><s>Pronađena je jaka, kompaktna masa cigle, aproksimativnih dimenzija 3,20 m dužine, 2,35 širine i oko 1,60 dubine.</s><s>U donjem dijelu peći bila su tri jednaka žlijeba, u međusobnom razmaku od 50 cm, širine 20 cm, dubine 1,40 cm, pokriveni pločama od cigle.</s><s>Ovo je bilo ognjište ciglane.</s><s>Jarak u kojem se ložila vatra i koje je bilo većih dimenzija, nije se sačuvalo, jer ga je razorila voda.</s>

<s>U okolini Skelana bilo je brojnih, jednostavno izrađenih grobnih spomenika.</s>

<s>Arheolog Karlo Pač napravio je detaljan izvještaj o svojim istraživanjima i objavio u Zemaljskom glasniku muzeja Bosne.</s><s>Nakon toga desila se velika poplava 1897. godine, koju je i Ivo Andrić opisao u romanu Na Drini ćuprija.</s><s>Drina je nanijela mulj debeo dva metra i na nalazište se zaboravilo.</s>

<s>Nova istraživanja 
Tokom 2008. godine obavljena su arheološka istraživanja na četiri lokaliteta: Zadružni dom, Crkveno dvorište, privatna njiva i u dvorištu privatne kuće.</s><s>Pronađeno je 30 spomenika s natpisima posvećenih Jupiteru, Trijadi, Marsu, Silvanu i Mitrasu.</s>

<s>Na osnovu izvještaja Karla Pača sa tačnim crtežima, 2016. su obnovljena istraživanja.</s><s>Pojavila se rimska građevina –palata, u središtu rimskog grada, sa većim brojem prostorija, hodnici, dva polukruga, hipokaust – podno grijanje, ostaci zidnog slikarstva u tri sloja.</s><s>Najznačajnije otkriće je podni mozaik na 100 kvadratnih metara, najveći na zapadnom Balkanu, čija je polovina sačuvana i rekonstruisana.</s><s>Sredstva za konzervaciju u iznosu od oko 60.000 evra osigurala je Njemačka ambasada u Sarajevu kroz program podrške projektima iz kulture.</s><s>Uz veličanstveni podni mozaik, stručnjaci na terenu rekonstruisali su i izuzetno dobro sačuvan Gorgoneion, mozaički prikaz Meduze – najpoznatije od tri Gorgone.</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi 
 Rimski grad na obali Drine
Nacionalni spomenici u Srebrenici
Rimska arheološka nalazišta u BiH
Nacionalni park Drina</s>

