Szprotawa
<s>Szprotawa (njemački: Sprottau) je grad od 11,711 stanovnika na zapadu Poljske u Lubuskom vojvodstvu.</s>

<s>Geografske karakteristike 
Szprotawa leži na desnoj obali rijeke Bobr, udaljena 60 od graničnog prelaza sa Njemačkom.</s>

<s>Historija</s>

<s>Prvi historijski podaci o kraju današnje Szprotawe, odnosno zamku Ilua (Iława), potječu iz kronike njemačkog biskupa Thietmar od Merseburga, koji je pratio rimsko-njemačkog cara Otona III na hodočašće grobu Vojtjeha Praškog u Gniezno.</s><s>On je naveo da se zamak nalazi na granici plemenskog teritorija Dedošana.</s>

<s>U zamku Iława se car 1000. susreo sa poljskim kraljem Bolesławom Hrabrim.</s><s>Zamak nije postao jezgra Szprotawe, jer je razoren za vladavine Boleslava Krivoustog, već se grad razvio na suprotnoj obali rijeke Bobr.</s><s>Szprotawa je gradska prava dobila od Konrada I, vojvode od Głogówa, iako orginalna povelja nije sačuvana, pretpostavlja se da je izdana 1260.</s><s>Nakon tog dobila je i druge privilegije pa se razvila u prosperitetno trgovište sa pravom da kuje vlastiti novac i ubire carinu.</s>

<s>Prijelaz od 15. na 16. vijeka bio je teško vrijeme za Šlesku, obilježeno čestim promjenama vladara, na kraju je došla je pod vlast austrijskih Habsburgovaca.</s><s>Ferdinand I. dao je Szprotawu 1537.</s><s>Fabianu von Schönaichu kao zalog za uzete kredite kod njega.</s>

<s>Još teža vremena nastupila su za Tridesetogodišnjeg rata za švedske opsade 1641.</s><s>Nakon rata obnovu grada brutalno je prekinula epidemija Velikih boginja 1657., dvije godine kasnije, poplava, a zatim i veliki požar 1672.</s>

<s>Nakon kratkog razdoblja mira i relativne ekonomske stabilizacije - 1740. započela je pruska invazija Šleske, koja je također teško pogodila Szprotawu.</s>

<s>Željeznička pruga Berlin - Wrocław, došla je do Szprotawe 1846., a 1911. povezan je sa Zielonom Górom.</s><s>Međutim značajniji ekonomski dogodio se tek nakon završetka Francusko-pruskog rata (1870.-1871.) kad je izgrađena željezara i stacioniran artiljerijski garnizon.</s>

<s>Između 1939.-1945. grad je uglavnom radio za potrebe Wehrmachta - uz značajan udio ratnih zarobljenika i prisilnih radnika.</s><s>Szprotaw su oslobodile jedinice Crvene armije 14. februara 1945., a od proljeća 1946. počela je deportacija njemačkog stanovništva.</s>

<s>Od kraja Drugog svjetskog rata do kraja 1990-ih, u gradu su bile stacionirane jedinice Oružanih snaga Sovjetskog Saveza, u samom gradu jedan diverzantski puk, a na aerodromu po jedan puk helikoptera i lovačkih aviona.</s>

<s>Zbog tog je grad ostao relativno izoliran i nije se razvijao.</s>

<s>Pobratimski gradovi 
  Gevelsberg, Njemačka (1999.)
  Spremberg, Njemačka (1999.)
  Umanj, Ukrajina (2016.)</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Urząd Miejski Szprotawa</s>

<s>Gradovi u Poljskoj</s>

