Krasno (Senj)
<s>Krasno Polje je selo na obroncima Velebita u okolici Senja, danas naseljeno poglavito Bunjevcima.</s><s>Nalazi se na nadmorskoj visini od (714 m).</s><s>Središte je Nacionalnog parka Sjeverni Velebit gdje godišnje prođe desetak tisuća planinara, a samo Svetište godišnje posjeti i do 100.000 ljudi.</s><s>Pod imenom Krasno spominje se prvi put 1275.</s><s>U Krasnu je bila izgrađena u dotursko doba crkva Sv. Marije, pa se spominje podatak da je postojala godine 1219.</s><s>Krasno je u srednjem vijeku pripadalo senjskoj crkvi, a poharano je i ostalo bez stanovnika u turskim osvajanjima u 17. stoljeću.</s><s>Od 1790. opet je župno središte, a župna crkva Gospe od Krasna do danas je poznato proštenište posvećeno Majci Božjoj.</s>

<s>Nekada je svetište Majke Božje od Krasna na Velebitu bilo najjače marijansko proštenište u Hrvatskoj, posjećenije od Marije Bistrice i Trsata.</s><s>U svetište su ljudi dolazili čak i pješice, s Krka, iz Bosne i Dalmacije.</s>

<s>Stanovništvo
 1971. - 873 (Hrvati - 847, Srbi - 8, Jugoslaveni - 7, ostali - 11)
 1981. - 754 (Hrvati - 737, Srbi - 8, Jugoslaveni - 4, ostali - 5)
 1991. - 674 (Hrvati - 654, Srbi - 5, ostali - 15)
 2001. - 535 (Hrvati - 380, Srbi - 142, Jugoslaveni - 1, ostali - 13)
 2011. - 476</s>

<s>Povijest 
U Srednjem vijeku tu se na brdu Lisac nalazili manje seosko naselje Crastino, ali kraj je opustio pojavom Turaka u 17. stoljeću.</s><s>Mjesto su naselili Bunjevci koji su tu došli sa područja Svetog Jurja i Like i zauzeli pusta  «krasna» polja s pašnjacima i šumama.</s>

<s>Majka Božja od Krasna</s>

<s>Legenda o Majci Božjoj krasnarskoj potječe iz 1219. godine.
" U šumi krasnarskoj, pastiri pasli svoja stada.</s><s>Jednoga dana ugledaše na nekakvu panju čudesan cvijet, a u cvijetu sliku Majke Božje.</s><s>Pastiri otrgnu cvijet i ponesu ga u Krasnarsko polje, gdje se od drevnih vremena nalazila kapelica.</s><s>Ali prenesenog cvijeta najednom nestade, dok ga pastiri opet ne nađoše na istom panju u šumi.</s><s>Videći narod te događaje, sagradi u šumi kapelicu u čast Majci Božjoj, a nad samim panjem, gdje se cvijet ukazao, podiže žrtvenik."</s>

<s>Crkva Majke Božje Krasnarske</s>

<s>Crkva Majke Božje Krasnarske iz 18. stoljeća, izgrađena na temeljima jedne srednjovjekovne crkvice.</s><s>Najveću umjetničku vrijednost u crkvi predstavlja drveni kasetirani strop sa oslikanim scenama iz života Krista, Marije i svetaca s latinskim citatima iz 1740. godine.</s>

<s>Kuća Velebita u Krasnu</s>

<s>Kuća Velebita u Krasnu je centar za posjetitelje Nacionalnog parka Sjeverni Velebit.</s>

<s>Postav "Kuće Velebita" proteže se na četiri etaže i obuhvaća nekoliko tematskih cjelina koje se međusobno isprepliću i prožimaju kako bi se posjetiteljima što bolje pokazalo bogatstvo Velebita, njegova raznolikost te kulturna i prirodna vrijednost.</s><s>"Kuća Velebita" prikazuje život na Velebitu, klimu, ekosustave, životinjske i biljne vrste, kulturnu baštinu, geologiju i podzemlje.</s><s>Započela je s radom 2. kolovoza 2017. godine.</s>

<s>Poznate osobe 
 Ivan Devčić, riječki nadbiskup i metropolit.</s><s>Milan Glavaš, sveučilišni profesor na Šumarskom fakultetu u Zagrebu
 Joso Vukelić, sveučilišni profesor na Šumarskom fakultetu u Zagrebu
 Nikola Komušanac, svećenik</s>

<s>Izvori 
 CD rom: "Naselja i stanovništvo RH od 1857-2001. godine", Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, 2005.</s>

<s>Vanjske poveznice 
Karta Krasna 
Fotogalerija Krasna</s>

<s>Naselja u Ličko-senjskoj županiji
Marijanska svetišta
Nacionalni park Sjeverni Velebit</s>

