Vanredna situacija
<s>Vanredna situacija je pojam koji se na Balkanu često koristi od strane medija, a u svakodnevnom životu se često čuje ili pročita.</s><s>Vanredne situacije su postale učestalije, raznovrsnije i bez obzira da li su nastale delovanjem prirode ili čoveka, svakog dana prouzrokuju sve veće posledice po ljude, materijalna dobra i životnu sredinu.</s><s>Imajući u vidu sve karakteristike XXI veka, terorističke vanredne situacije predstavljaju veoma ozbiljnu pretnju nacionalnoj bezbednosti.</s><s>Vanredne situacije su jedna od konstanti ljudske istorije i njegovo pojmovno određenje opredeljuju pre svega različite vrste opasnosti, koje ugrožavaju bezbednost i koje, uzrokovane dejstvom prirode ili delatnošću ljudskog faktora, mogu da dovedu do njenog nastanka na određenoj teritoriji.</s><s>Upravo stoga, zbog mnogobrojnih faktora, vrlo je teško formulisati jedinstvenu, sveobuhvatnu i preciznu definiciju vanrednih situacija, koja bi obuhvatala sve njihove karateristike i specifičnosti.</s><s>Imajući u vidu šta je prethodno rečeno definisanje vanrednih situacija najčešće se vrši prema konkretnim potrebama.</s><s>U stručnoj literatura, autori često nekritički prevode određene strane termine o vanrednim situacijama koji dodatno usložnjavaju terminološke nejasnoće u vezi termina kao što su vanredna situacija, kriza, katastrofe i vanredno stanje.</s><s>Intenzivno izučavanje vanrednih situacija sprovodi se na Kriminalističko - policijskoj akademiji u Zemunu, u okviru predmeta: „Bezbednost u vanrednim situacijama“, „Upravljanje rizicima u sistemu zaštite i spasavanja“, „Kriznim menadžment“.</s>

<s>Pojam vanrednih situacija 
U stručnoj literatura, autori često nekritički prevode određene strane termine koji su u indirektnoj vezi sa terminom „vanredna situacija“ što dodatno usložnjava terminološke nejasnoće u vezi termina kao što su, kriza, katastrofa i vanredno stanje.</s><s>Engleski „Akt o snagama za vanredne situacije“ iz 1920. godine određuje vanrednu situaciju kao pojam koji će lišiti zajednicu osnovnih životnih potreba, a zahteva posebne službe i kapacitete.</s><s>Ova definicija se morala uskladiti sa izazovima, rizicima i pretnjama u novom milenijumu.</s><s>Savremeni akt je usredsređen na posledice vanredne situacije i pojašnjava je kao: događaj ili situaciju koja ozbiljno preti da povredi ljudsko blagostanje, događaj ili situaciju koja ozbiljno preti da ugrozi životnu sredinu i rat ili terorizam koji ozbiljno narušava bezbednost.</s><s>Pod pojmom vanrednih situacija u Republici Srbiji se podrazumeva: „Stanje kada su rizici i pretnje ili posledice katastrofa, vanrednih događaja i drugih opasnosti po stanovništvo, životnu sredinu i materijalna dobra takvog obima i intenziteta da njihov nastanak ili posledice nije moguće sprečiti ili otkloniti redovnim delovanjem nadležnih organa i službi, zbog čega je za njihovo ublažavanje i otklanjanje neophodno upotrebiti posebne mere, snage i sredstva uz pojačan režim rada“.</s><s>U priručniku agencije za upravljanje u vanrednim situacijama (FEMA – Federal Emergency Managament Agency) vanredna situacija se definiše kao neplanirana situacija koja može da izazove značajne povrede zaposlenih, korisnika ili šire populacije i bitno ošteti prirodna i materijalna dobra, kao i mogućnost da utiče na ugled preduzeća i ugrozi finansijsko stanje.</s>

<s>Klasifikacija vanrednih situacija 
Klasifikacija vanrednih situacija je oduvek bila aktuelan predmet istraživanja, ne samo poznatih stručnjaka iz ove oblasti već i međunarodnih organizacija širom sveta.</s><s>Svi oni su više ili manje jednostavno želeli da identifikuju i ustanove jednu generalnu klasifikaciju koja bi predstavlja temelj svih budućih istraživanja odnosno početni korak u realizaciji zaštitnih mera od posledica vanrednih situacija..</s><s>Kriterijumi klasifikacije vanrednih situacija su: 1. vreme (neočekivano, brzina razvoja događaja); 2. socijalno-ekološki (ljudske žrtve, epidemije, masovno uništenje stočnog fonda, preorijentacija proizvodnje, upotreba značajne količine prirodnih resursa); 3. socijalno ekonomski (velika konfliktnost, velika opasnost, izazivanje unutrašnje političke nestabilnosti, mnoštvo unutrašnjih politčkih događaja, povećanje međunacionalne napetosti, izražena međunarodna nesigurnost); 4. ekonomski (značajne ekonomske štete i ugroženost finansijskih i materijalnih resursa, narušavanje redovnog saobraćajnog sistema, neophodnost značajnih materijalnih rashoda i kompenzacija i formiranje fondova, neophodnost korišćenja velike količine tehnike za sprečavanje situacija i otklanjanje posledica); 5. organizaciono upravljačke (nepredvidive situacije, složenost prognoziranja toka događaja i izbor rešenja, neophodnost obezbeđenja velike količine raznih specijalnosti i organizacija, nepredvidivost razmere evajuacije i spasiteljskih službi.</s><s>Generalno, sve vanredne situacije se dele u tri grupe: prirodne, tehnološke (ljudske) i kombinovane.</s>

<s>Prirodne vanredne situacije 
One su klasifikovane u 6 potkategorija kao što su: biološke – epidemije (virusne zarazne bolesti, bakterijske, parazitske i gljivične infektivne bolesti) i infektivne bolesti insekata (skavaca i ostalih štetočina) geofizičke (zemljotres, vulkani, cunami, odroni stena, klizišta, sleganja) klimatske (ekstremne temperature – toplotni i hladni talas, suša, šumski i ostale vrste požara) hidrološke (poplava, bujica, olujni talas, priobalna poplava), i meteorološke (tropski cikloni i različite vrste oluja).</s><s>Naime, prirodne vanredne situacije su one koje postoje u prirodnom okruženju i predstavljaju pretnju za ljudsku populaciju i zajednicu.</s>

<s>Tehnološke vanredne situacije 
One se dele na tri grupe: industrijski akcidenti (kolapsi, eksplozije, požari, curenje gasa, trovanja, zračenja), transportni akcidenti (u šinskom, drumskom, vazdušnom i vodenom saobraćaju) kao i ostale nezgode.</s><s>Tehnološke vanredne situacije su sve one opasnosti do kojih dolazi usled interakcije čoveka i prirode.</s><s>Naime, većinu vanrednih situacija tehnološkog porekla čovek namerno ili nenamerno prouzrokuje.</s>

<s>Ostale klasifikacije vanrednih situacija 
Vanredne situacije se mogu razvrstati i prema:
 Karakteru opasnosti (tehnički, biološki, prirodni, ekološki i socijalni karakter);
 Stepenu učestalosti (najčešće – zemljotresi, transportne havarije; veoma česte – požari; opasnosti s umerenom učestalošću – havarije komunalnih sistema, vulkani; najređe – epidemije, ekološki akcidenti velikih razmera);
 Zahvaćenosti teritorije (lokalne, mesne, opštinske, regionalne, nacionalne, federalne, međudržavne i globalne – transnacionalne).</s>

<s>Vanredne situacije se mogu klasifikovati prema:
 Karakteru izvora – prirodne (izvore prirodnih vanrednih situacija predstavljaju opasne prirodne pojave), tehničko – tehnološke (izvore ovih vanrednih situacij predstavljaju opasni tehnički i tehnološki akcidenti), vojne (izvore predstavljaju savremena sredstva masovnog uništavanja) i terorističke (nastaju kao posledica terorističkih akata);
 Inicirajućem faktoru – konfliktne (iniciraju provokacije različite vrste, političke greške organa vlasti, greške u radu rukovodilaca na različitim položajima) i nekonfliktne (nastaju tako što ih iniciraju unutrašnji faktori sistema – eksplozije, požari, zemljotresi, snežne lavine itd.);
 Brzini širenja – iznenadne (vanredne situacije izazvane zemljotresima, eksplozijama, saobraćajnim nezgodama, rušenje zgrada), brze (vanredne situacije izazvane požarima, katastrofalnim poplavama, havarijama sa oslobađanjem i emisijom opasnih materija), umerene (havarije sa oslobađanjem radioaktivnih materija, poplave) i postepene (suše, zagađenje tla, havarije na sistemimam i opremi za prečišćavanje opasnih materija);
 Veličini zahvaćene teritorije – objektske, lokalne, gradske, regionalne, nacionalne i globalne.</s><s>Povrh toga, ističe da se veličina vanredne situacije određuje: brojem ljudi, koji su stradali u datoj situaciji, brojem ljudi, kojima su narušeni normalni uslovi za život i rad, veličinom materijalne štete, zonom prostiranja vanredne situacije, snagama i sredstvima uključenim u odgovou i eliminisanju posledica vanredne situacije.</s>

<s>Vanredne situacije se mogu grupisati u šest osnovnih kategorija:
 Prirodne – brzo razvijajuće.</s><s>Potiču od prirodnih opasnosti, poput zemljotresa, ciklona, poplava, klizišta, vulkanskih erupcija i nekih tipova epidemija zaraznih bolesti.</s><s>Javljaju se iznenada, često uz vrlo oskudna upozorenja.</s><s>Tehnološke – brzo razvijajuće.</s><s>Rezultat su industrijskih akcidenata (curenje hemijskih supstancija ili njihovo nekontrolisano oslobađanje, nuklearni akcidenti), akcidenti pri transportu ili usled poremećaja drugih tehničkih sistema.</s><s>Takođe javljaju se iznenada, sa slabim upozorenjima.</s><s>Sporo razvijajuće.</s><s>Ovaj izraz se uglavnom koristi da označi nedostatak hrane ili gladi i nestašice nastale uništavanjem useva od strane štetočina.</s><s>U ovim slučajevima se krize sporo razvijaju, nedeljama ili mesecima.</s><s>Kompleksne.</s><s>Političke vanredne situacije.</s><s>Prirodne opasnosti (hazards), pogotovu suše mogu biti uzrok nastajanja ovakvog stanja.</s><s>Ipak, ovaj tip vanrednih situacija se karakteriše dužom političkom nestabilnošću, i obično visokim nivoom nasilja.</s><s>Stalne vanredne situacije.</s><s>One su rezultat široko rasprostranjenog siromaštva, a mogu se pogoršati usled prirodnih opasnosti.</s><s>Masovne migracije.</s><s>Migracije mogu biti uzrokovane posledicama prethodno nabrojanih vanrednih situacija.</s>

<s>Napomene i reference</s>

<s>Spoljašnje veze 
http://www.kpu.edu.rs/cms/
 http://www.fema.gov/
 https://scholar.google.com/citations?user=mBDskZcAAAAJ&hl=en
 https://www.researchgate.net/profile/Vladimir_Cvetkovic7/stats
 http://www.researcherid.com/rid/J-3501-2015</s>

<s>Javna sigurnost</s>

