Strujni udar
<s>Strujni udar, električni udar, je povreda izazvana tehničkom električnom strujom ili atmosferskim elektricitetom najčešće sa teškim povredama ili smrtnim ishodom.</s>

<s>Etiologija 
Povrede strujom mogu da izazovu tri vrste električne energije;
Naizmenična struja
Ona je najopasnija i može biti različite voltaže odnosno napetosti i broja ciklusa u sekundi (herca).</s><s>Niskovoltažna naizmenična struja ima napon od 110-220 volti, srednjevoltažna od 220-1.000 volti, a visokovoltažna preko 1.000 volti.</s><s>Jednosmerna struja
Ova vrsta struje znatno ređe uzrokuje strujni udar i ima tri puta manje štetno dejstvo na organizam od naizmenične struje mada je njeno štetno dejstvo pojačano na srednjim naponima između 500 i 1.000 volti.</s><s>Prirodni elektricitet (udar groma)
Udar groma je impuls jednosmerne struje, ogromnog napona i jačine.</s><s>To je kratkotrajno pražnjenje statičkog elektriciteta koje se odigrava između dva oblaka ili između oblaka i zemlje.</s><s>U toku tog pražnjenja oslobađa se elektricitet od 1.200 do 200.000 A u 1/100 do 1/1000 sekundi.</s>

<s>Epidemiologija 
Okolnosti koje dovode do strujnog udara su mnogobrojne, pri čemu značajnu ulogu ima nepažnja, nepravilno rukovanje i neznanje.</s><s>Strujni udari najčešće nastaju u kući, industriji, poljoprivredi, ali i na svim drugim mestima gde se koristi električna struja.</s><s>Kao najčešći posredni uzroci strujnog udara navode se;
 neispravni električni aparati i mašine,
 neispravne električne instalacije,
 rad u vlažnim prostorijama i rukovanje električnim aparatima sa mokrim rukama ili u vlažnoj odeći,
 rad na održavanju električne instalacije i opsluživanju električnih mašina bez upotrebe za tu namenu predviđenog alata i zaštitne opreme (odeće, obuće, rukavica), 
 nestručno rukovanje i opravka kvarova na električnim aparatima i instalacijama,
 rad u objektima sa neispravnom gromobranskom instalacijom i uzemljenjem aparata i mašina.</s>

<s>Na osnovu podataka iz SAD, u 1993. bilo je 550 smrtnih slučajeva izazvanih strujnim udarom.</s><s>Kada se ovi podaci preračunaju na broj stanovnika dobija se podatak od 2,1 umrlih na milion stanovnika.</s><s>Najveći broj strujnih udara događa se na radnom mestu i čini većinu smrtnih slučajeva.</s><s>Od 1980—1992., prosečno je 411 radnika u SAD umrlo svake godine zbog strujnog udara.</s><s>Na osnovu podataka Američkog biroa za statistiku povreda na radu: 6-7% smrtonosnih povreda na radu izazvano je strujnim udarom.</s>

<s>Patofiziologija 
Električna struja je usmereno kretanje naelektrisanja pod uticajem električnog polja ili razlike električnih potencijala.</s><s>Kada se krajevi čvrstog provodnika spoje sa polovima izvora napona, na primer jednosmerne struje kao što je baterija, taj izvor uspostavlja električno polje kroz provodnik.</s><s>U trenutku spajanja kontakata, slobodni elektroni u provodniku će početi da se kreću ka pozitivnom kraju izvora pod uticajem električnog polja.</s><s>Kada se telo čoveka nađe u električnom polju ono se ponaša kao provodnik, a elektroni u njemu počinju da se kreću usmereno pod uticajem polja.</s><s>Električna struja u elektrolitima je tok naelektrisanih atoma (jona), koji mogu biti i pozitivno i negativno naelektrisani.</s><s>Takav je slučaj prolaska struje kroz vodeni rastvor kuhinjske soli ili vode za piće koja prirodno sadrži u sebi rastvore različitih minerala, dok čista ili destilovana voda ne provodi struju jer ne sadrži u sebi jone.</s><s>Organizam čoveka koji se najvećim delom sastoji od vode i velikog broja elektrolita, ponaša se pri prolasku struje kao vodeni rastvor kuhinjske soli.</s>

<s>Težina povrede naneta dejstvo električne struje ne zavisi samo od jačine struje (amperaže) nego i od napona struje (voltaže) i otpora struje pri prolasku kroz ljudsko telo.</s><s>Ako odeven čovek ima suvu ruku i kožne đonove na cipelama, onda je otpor tela električnoj struji oko 50.000 oma.</s><s>Nag čovek, koji se nalazi u vlažnim prostorijama i sa vlažnim rukama dođe u dodir sa strujom, pruža struji vrlo mali otpor, svega oko 350 oma.</s><s>I pored toga što se radi o malom otporu u ovom slučaju i struja vrlo malog napona, od svega 70-80 volti, može delovati smrtonosno.</s>

<s>Na mestu ulaza struje u telo i na mestu njenog izlaza iz tela nastaju povrede, slične povredama kod teških opekotina.</s><s>Na tim mestima dolazi do nekroze tkiva (izumiranje tkiva) a javljaju se i veliki defekti kože i tkiva kupastog oblika.</s><s>Pored opekotine struja deluje i elektrolitičkim efektima, (promena električnog potencijala u ćeliji).</s>

<s>Kroz telo struja ide u pravcu manjeg otpora, tako da pravac prolaska struje kroz telo nije pravolinijski.</s><s>Struja ide u pavcu vlažnih površina tela, zato što joj vlažne površine daju manji otpor.</s>

<s>Sem lokalnih povreda od električne struje, postoje i opšti štetni uticaji delovanja struje.</s><s>U momentu električnog udara nastupa odmah nesvest, koja često traje kratko vreme i za sobom ostavlja kraće ili duže pojave oduzetosti ili grčeva.</s><s>Duže vreme ostaju i duševni poremećaji, kao što su strah, nesanica i jaka nervoza.</s><s>Pri jačem delovanju struje dolazi do sitnih krvarenja u mozgu, sa stalnim štetnim posledicama od povrede mozga, pa i do momentalne smrti.</s>

<s>Električni udar skoro uvek odbaci čoveka od mesta na kome je stajao, tako da pored povreda od električne struje veoma često nastaju i mehaničke povrede od pada.</s>

<s>Ako povređeni preživi udar groma ili električne struje, izgledi za spasavanje života su povoljni.</s>

<s>Klinička slika</s>

<s>Lokalne promene (opekotine)</s>

<s>Električni tok koji teče po površini ili kroz telo može prouzrokovati električne opekotine (opekotine kože ili organa koje izaziva električni tok koji teče po površini ili kroz telo).</s><s>Ove opekotine se ne razlikuju bitno od ostalih opekotina i karakterišu ih sledeći znaci:
 demarkacija, koja je jasna u odnosu na okolno zdravo tkivo,
 okruglasto-elipsasti oblik,
 znaci zapaljenja,
 odsustvo bola.</s>

<s>Opšti znaci 
Karakterišu se pre svega čestom pojavom šoka koji nastaje zbog:</s>

<s>Srčanog zastoja
Koji nastaje kao posledica
 Električnih grčeva, (mišićna kontrakcija uzrokovana električnim tokom):
 Fibrilacije (grčenje mišića bez koordinacije)
 Fibrilacije srca (fibrilaciju jedne ili više srčanih komora)
 Fibrilacija srčanih komora (fibrilacija srca ograničena na komore, uzrokuje smetnje u cirkulaciji zbog nesinhronog grčenja srčanog mišića, nakon kojih vrlo brzo nastaje smrt.</s><s>Respiratornog zastoja (praćenog hipoksijom) 
Odsustvo pulsa
Gubitak svesti 
Odsustvo srčanih tonova,
Izražena hipotenzija
I pored izraženog pada, krvni pritisak je još merljiv.</s><s>Smrt
Nastaje kao krajnji ishod šoka izazvanog električnim udarom.</s>

<s>Terapija 
 Reanimacija, mora biti uporna i duga (i do 2-3 časa)
 Monitoring vitalnih parametara,
 Sanacija opekotina,
 Rehabiltacija zadobijenih povreda</s>

<s>Udar groma</s>

<s>Promene koje nastaju u telu kod udara groma razlikuju se od onih izazvanih tehničkom strujom.</s><s>Povrede groma prati kretanje većeg dela energije po površini tela i kroz odeću a manji deo kroz telo pa zbog toga uglavnom dominira mehaničko-toplotni efekat.</s><s>Povrede na koži su u obliku strelne rane, a opekotine koje prate ove povrede nastaju sekundarno kao posledica paljenja odeće ili predmeta u odeći.</s>

<s>Pri udaru groma pojave su iste kao i pri električnom udaru.</s><s>Osoba se onesveti, a kada dođe k sebi, ne seća se šta se dogodilo.</s><s>Zatim nastupaju grčevi mišića celog tela i buncanje, posle čega ostaju oduzeti neki delovi tela.</s><s>Ako je udar groma bio jak, smrt nastupa od grčeva mišića za disanje.</s><s>Uzrok ovome su pojave na mozgu usled sitnih krvarenja i oštećenja moždanih ćelija.</s>

<s>Primena</s>

<s>Nakon saznanja o pozitivnom i negativnom učinku strujnog udara na organizam živih bića, čovek, te njegove osobine počinje da primenjuje za humene i nehumena potrebe kao: 
 sredstvo za egzekuciju,
 mera zaštite u zatvorima i logorima, 
 mera zaštite u stočarstvu,
 policijska metoda iznude priznanja,
 sredstvo u terorističkim aktivnostima, za mučenje i egzekuciju svojih žrtava,
 elektrokonvulziva terapija,
 medicinska sredstvo sa toplotnim efekatom unutar tkiva — koji nastaje usled kretanja visokofrekventnih struja kao što je dijatermija u fizikalnoj medicini kod hroničnih upala mišića, vezivnog tkiva, zglobova i nerava.
 sredstvo za uklanjanje (spaljivanje) tumoroznih tkiva i drugih izraslina, operativne rezove i zaustavljanje krvarenje u toku hirurških zahvata (primenom elektro-skalpela) itd.</s>

<s>Vidi još 
 Električna struja
 Udar groma
 Šok
 Električna stolica</s>

<s>Izvori</s>

<s>Literatura 
 
 Ćosić P. V. Urgentna stanja u internoj medicini, Naučna knjiga Beograd, (1987). str. 227-229
 Grupa autora Uputstvo-podsetnik.</s><s>Urgentna stanja u unternoj medicini, Katedra za urgentnu medicinu VMA Beograd, 2000.</s>

<s>Spoljašnje veze</s>

<s>Prva pomoć
Urgentna stanja u medicini
Elektricitet</s>

