Logička kapija
<s>Logička kapija (ili logičko kolo, logički sklop) je idealni ili fizički uređaj koji implementira bulovsku funkciju, logičku operaciju koja se izvodi na jednom ili više binarnih ulaza i daje binarni izlaz.</s>

<s>U elektronici, logička kapija je sastavljena od prekidačkih elemenata, najčešće tranzistorsko kolo implementirano unutar integralnog kola.</s><s>Logička kapija uzima ulazne vrednosti i na osnovu skupa pravila određuje izlaznu vrednost.</s><s>Logička kola omogućuju računaru i elektronskim kolima da primene logiku.</s><s>Ona se koriste za obavljanje računa u Bulovoj algebri.</s>

<s>Logičke kapije se mogu konstruisati od ventila, releja, dioda ili optičkih elemenata.</s><s>U elektronici najčešće koristi se neko od pet tipova logičkih kapija: I, ILI, invertor (ili NE), NI i NILI.</s>

<s>Tranzistori povezani kao prekidači, sastavni su deo integrisanih kola koja sadrže logička kola.</s><s>Najbolji primer su integrisana kola za kalkulatore i računare.</s><s>U integrisanim kolima najčešće se nalazi više logičkih kapija.</s><s>U računarskom hardveru, logička kola uključuju uređaje kao što su multiplekseri, registri, aritmetičke logičke jedinice, računarske memorije, sve do čitavih mikroprocesora, koji mogu sadržati više od 100 miliona logičkih kapija.</s><s>U savremenoj praksi, većina logičkih kapija je napravljena od MOSFET tranzistora.</s>

<s>Povest</s>

<s>Volter Bot, pronalazač tzv. podudarnih kola, podelio je Nobelovu nagradu za fiziku 1954. godine, za prvu električnu I kapiju, napravljenu 1924. godine.</s><s>Klod Šenon je uveo korišćenje Bulove algebre u analizi i dizajnu prekidačkih kola 1937. godine.</s>

<s>Realizacija u elektronici</s>

<s>Logička kola se u elektronici mogu realizovati pomoću prekidača i releja.</s><s>Prvi korak je uspostavljanje veze između apstraktnih koncepata 1 i 0 i signala u realnom kolu.</s><s>Oni se obično predstavljaju različitim naponom, koji može biti visok (1) ili nizak (0).</s><s>U tipičnom elektronskom kolu, visok ulaz znači da kolo ima napon od približno 5 volti.</s><s>Nizak ulaz znači da je napon približno nula volti.</s>

<s>Referentna tačka za napon mora biti određena unapred, najčešće je to uzemljenje, mada se u nekim slučajevima koristi razlika napona.</s><s>U slučaju uzemljenja, rasponi dozvoljenih napona se moraju unapred znati.</s><s>Nakon ovoga, mora se odrediti tzv. logički polaritet.</s><s>Na primer, pri interpretiranju značenja opšteprihvaćena je pozitivna logika, gde je najviši napon pridružen logičkoj jedinici (1).</s>

<s>Tri osnovna tipa logičkih kola realizuju tri osnovne logičke funkcije, a to su I, ILI i NE.</s><s>Sa ovim kolima je moguće konstruisati druge logičke funkcije, kao što su NI (NAND), NILI (NOR), EKSILI (XOR) i NEKSILI (XNOR).</s><s>NI kolo je najjednostavnije za realizaciju, odnosno sa tim kolom se konstruišu logički sklopovi koji sadrže najmanje tranzistora i samim tim su najmanje površine poluprovodničke pločice silicijuma.</s><s>Pritom, pomoću NI kola je moguće konstruisati NE kolo, pa i I kolo, a primenom De Morganovih pravila i ILI kolo.</s><s>Dakle sva složena logička kola se mogu realizovati primenom samo jednog, NI osnovnog kola (osnovne funkcije).</s><s>Takav način obezbeđuje uniformnost i jednostavnost logičkog projektovanja, a programabilna logička polja su baš tako realizovana.</s>

<s>I kolo 
Prvi primer je I kolo, koja realizuje logičku funkciju čija je tablica istinitosti prikazana na desnoj strani.</s>

<s>Bulovska I funkcija se može implementirati sa dva redno vezana prekidača, A i B, kao što je prikazano na slici levo.</s><s>Da bi kolo provodilo struju istovremeno oba prekidača (A i B) moraju biti uključena.</s>

<s>ILI kolo 
Sledeće važno kolo je ILI kolo koje realizuje logičku funkciju datu sledećom tablicom istinitosti.</s>

<s>ILI kolo je realizovano sa dva prekidača koja su u paralelnoj vezi tako da se provodnost obezbeđuje ako je makar jedan od prekidača A ili B uključen.</s>

<s>Simboli i tablice istinitosti</s>

<s>Na šemama mnogih digitalnih kola nalaze se simboli za logička kola.</s><s>Simboli logičkih kola ukazuju na akciju koja je odgovor na dva moguća naponska stanja (1 ili 0, uključeno ili isključeno).</s><s>Iako se logička kola mogu napraviti pomoću tranzistora, u većini slučajeva koristi se integrisano kolo, koje sadrži veći broj logičkih kola.</s><s>Na nekim šemama prikazuju se pojedinačna logička kola, a na nekima veze sa integrisanim kolom.</s><s>Obično se navode veze s napajanjem i raspored izvoda, na kojem se vidi za šta se koristi koji izvod integrisanog kola.</s>

<s>Osnovne</s>

<s>Izvedene</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vidite još 
 Tablice istinitosti
 Elektronsko kolo</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Raspored pinova za razna digitalna kola sa logičkim vratima</s>

<s>Logička kola</s>

