Kosta Majkić
<s>Kosta Mujkić (Bosanska Krupa, 1873 - Banja Luka, 1952) je folklorista, književni kritičar i kulturni povjesničar.</s>

<s>Životopis 
Rano je ostao bez roditelja, pa je prešao u Sanski Most i tu završio osnovnu školu.</s><s>Školovanje je nastavio u Sarajevu, pa na teologiji u Beogradu.</s><s>Kasnije je zt apočeo studij filozofije, sociologije i povijesti, i to u različitim centrima; u Gracu, Lajpcigu, Berlinu, Kopenhagenu i Pragu.</s><s>U Pragu mu je profesor bio T. Masarik, čije je ideje o realnoj politici usvojio.</s><s>Po završetku studija, 1903. novinar je u Zagrebu, a od 1904-1905. godine boravi u Sarajevu, gdje 1905. pokreće list Naš život.</s><s>U jesen 1905. godine prešao je u Banja Luku, gdje u međuvremenu obnavlja Naš život, koji je u međuvremenu prestao izlaziti.</s><s>U Banjoj Luci surađivao sa Petrom Kočićem u pokretanju i uređivanju  Razvitka 1910. godine.</s><s>Kao agilan publicista i član Kočićeve grupe, u toku Prvog svjetskog rata bio interniran kao talac u Ivanjsku, potom u Drvar.</s><s>Nakon rata ponovo se uključio u politički i kulturni život.</s><s>1935. godine jedan je od inicijatora i urednika banjalučkog Razvitka.</s><s>Tijekom Drugog svjetskog rata zatvaran u Banjoj Luci.</s><s>1944. prebjegao na oslobođeni teritorij, bio i vijećnik ZAVNOBiH-a.</s>

<s>Pisao o nizu tema, uglavnom iz češke književne, kulturne i nacionalne povijesti, iz koje oblasti je i njegovo najpoznatije djelo, studija Borba češkog naroda za opstanak u posljednjih sto godina 1903. godine , u kojoj razmatra političko i kulturno stanje češkog naroda od kraja XVIII vijeka do Masarikovog vremena, naglašava ideju slovenske uzajamnosti s posebnim osvrtom na velikane češke kulturne povijesti koji su je zastupali.</s><s>Objavio i niz kraćih zapisa o češkim kulturnim i književnim pojavama, pisao i o temama iz ruske i naše književnosti, o S. Kjerkegoru, H. Ibzenu i dr. Za svoje vrijeme imao je zavidno obrazovanje i široka interesovanja, znao je češki, ruski i njemački.</s><s>Mladalački žar u radu na kulturnom i književnom polju ubrzo mu je zgasnuo i nakon Prvog svjetskog rata sav se posvetio političkom radu.</s><s>Bio građanski političar - nacionalista, jedno vrijeme u opoziciji, zatim narodni poslanik u Skupštini.</s><s>Surađivao je u Novoj crkvi, Novom Srbobranu, Bosanskoj vili, Našem životu, Otadžbini, Razvitku, Brankovom kolu.</s>

<s>Umro je 1952. godine u Banjoj Luci.</s>

<s>Bibliografija 
 Borba češkog naroda za opstanak u posljednjih sto godina, studija, 1903.</s><s>Jovina ispovijed, pripovijetka, 1905.</s><s>Srpstvo je u opasnosti, politička brošura, 1922.</s><s>Pri zlavu i oca po zlavu, politička brošura, 1922.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske poveznice 
 Naš ži­vot Kos­te Maj­ki­ća 
 Srpsko jedinstvo kritičar nesloge</s>

<s>Bosanskohercegovački pisci
Srpski pisci</s>

