Ranokršćanska bazilika u Zenici
<s>Ranokršćanska bazilika u Zenici nalazila se na lokalitetu Bilimišće u opštini Zenici u Bosni i Hercegovini.</s>

<s>Istorija 
U oblasti srednje Bosne pronađeno je nekoliko reprezentativnih ranokršćanskih crkvi.</s><s>U ovoj oblasti su postojala naselja poput Aque S u Sarajevu i municpium Bistuensium sa upravnim i crkvenim središtem, oko čije se lokacije u nauci 120 godina vodi polemika.</s><s>Reprezentativna bazilika, otkrivena u Zenici, ide u prilog lociranju Bistue Nova u Zenici.</s>

<s>Opis 
Velika bazilika koja je iskopana na Bilimišću u Zenici, predstavlja rijedak primjer očuvanosti i bogatstva nalaza na ovim prostorima.</s><s>Poznato je da je prije uvođenja kršćanstva kao državne religije, ovdje u pagansko doba boravio sacerdos kulta Urbs Roma, a Zenica je vjerovatno tad bila religijski centar, pa se može pretpostaviti da je i u kršćansko doba ona imala takvu ulogu.</s><s>Prva iskopavanja je obavio zenički oficijal Cerny, dok je Ćiro Truhelka otkrio ostatke veće rimske zgrade na čijim je osnovama, kasnije podignuta ranokršćanska bazilika, koja je prema Truhelki katedralna.</s>

<s>Objekat je također veoma bitan iz razloga što je on vjerovatno bio sjedište episkopa Andrije iz biskupije Bistua Nova, koji se spominje na Salonitanskim koncilima iz 530. i 533. godine.</s>

<s>Spadala je u tzv. dvojne bazilike (basilica gemina) Riječ je o dvije crkve simetrički građene jedna do druge, tako da im je jedan uzdužni zid zajednički.</s><s>Ovakav tip crkve je rijedak i ima ih nekoliko u Evropi.</s>

<s>Jedna je služila kao katedrala, a druga kao župna crkva tj. basillica urbana.</s><s>Najčešće se katedralna crkva nalazila s desne strane, gledajući od oltara, kakav je bio slučaj i sa zeničkom dvojnom bazilikom.</s><s>Katedralna crkva bila je i bogatije ukrašena spram župne crkve.</s>

<s>Zenička dvojna bazilika bila je dugačka 24 m, a široka u pročelju 18 m. S južne strane bio je prigrađen tzv. diakonikon koji je služio kao sakristija, a možda dijelom i kao stan za svećenika.</s><s>Ova bazilika arhitektonski je najzanimljivija po tome što su apside obiju bazilika spojene s trećom, nešto povišenom apsidom, kao prvi do sada takav poznati slučaj.</s><s>Od brojnih nalaza ističe se ploča s likom dobrog Pastira koji brani ovce od paklenih sila simboliziranih s četiri biblijske zvijeri: zmajem, lavom, bazilskom i zmijom.</s>

<s>Bazilika izgorjela je u požaru.</s><s>Datiranje ove starokršćanske crkve, može se najsigurnije smjestiti prije 530. godine, pa samim time sagrađena je u V stoljeću.</s>

<s>Reference</s>

<s>Literatura 
 Enver Imamović, Ranohrišćanske bazilike u Bosni i Hercegovini</s>

<s>Z‎
Zenica</s>

