Pismo Eugnosta
<s>Pismo Eugnosta (poznato i kao Eugnost Blaženi po svom autoru) je gnostički spis iz 1. veka, otkriven u okviru zbirke Nag Hamadi.</s><s>Eugnost počinje kao formalno pismo učitelja svojim učenicima, no postupno po­prima svojstva govora otkrivenja.</s><s>U djelu se ne primjećuje kršćanski utjecaj i može se smatrati gnostičkim djelom u klasičnom smislu.</s>

<s>Sačuvane dvije verzije Eugnosta se u važnijim dijelovima znatno razlikuju, svjedočeći time o dugom razdoblju upotrebe.</s>

<s>Veći deo deksta je iskorišten za sastavljanje hrišćanskog apokrifa Sofije Isusa Krista.</s>

<s>Nastanak</s>

<s>Mjesto nastanka Eugnosta je, po svoj prilici, Egipat.</s><s>Činjenica da se stoici, epikurejci i astrolozi nazivaju "svi filozofi" upućuje na vrlo rani datum na­stanka, ne kasniji od 1. stoljeća n.e. Moguće je da su Eugnost i Sofija Isusa Kris­ta utjecali na setijance-ofite, koje opisuje Irenej, a neki pretpostavljaju da su utjecali i na valentinizam.</s>

<s>Sadržaj</s>

<s>Spis je, čini se, namijenjen širem čitateljskom krugu zainteresiranom za religijsko-filozofska pitanja.</s><s>Glavna je namjera autora (Eugnost - koji najbolje zna) ustvrditi i opisati postojanje nevidljivog, nadnebeskog predjela onkraj vidljivog svijeta - predjela o kojemu nema spomena u razmat­ranjima filozofa (čiji pogledi, kako su opisani, nalikuju onima stoika, epikurejaca i babilonskih astrologa).</s><s>Tim predjelima vlada hijerarhija od pet glavnih božan­skih bića: Nerođeni Otac; njegov odraz, nazvan Samo-Otac; hipostazirana moć Samo-Oca, Besmrtni Čovjek, koji je androgin; androgini sin Besmrtnog Čovjeka, Sin Čov­ječji; i androgini sin Sina Čovječjeg, Spasitelj.</s><s>Imena ženskih aspekata posljednje tro­jice sva uključuju pojam Sofije.</s><s>Svako od tih božanskih bića posjeduje vlastitu sferu ili eon, te brojne sluge i potčinjene.</s><s>Posebna skupina, nazvana "naraštaj nad kojimene postoji kraljevstvo od kraljevstava koja postoje", potječe od Nerođenog Oca, i svoj istinski dom nalazi uz njega.</s><s>Neizreciva radost i neizrazivo slavlje obilježja su posto­janja u tom nadnebeskome predjelu; iz njega potječe sav ustroj i sve vrste koje se ko­riste za daljnje stvaranje.</s><s>Traktat završava dodatkom o kra­ljevstvu Besmrtnoga Čovjeka, koje je naš eon.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vidi još 
 Knjižnica Nag Hamadi</s>

<s>Vanjske veze 
  The Gnostic Society Library</s>

<s>1. vijek
Gnosticizam
Koptski jezik</s>

