Kupreško polje
<s>Kupreško polje velika je kraška visoravan u jugozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine, smještena istočno od dva susjedna kraška polja: Livanjskog i Glamočkog, te sjeverno od Duvanjskog.</s><s>Pruža se od sjeverozapada prema jugoistoku, dugo je 24 km, široko 10 km i površine 93 km2.</s><s>Prosječna nadmorska visina polja iznosi 1130 m. Geološki mu je sastav od verfenskih škriljevaca, u širini djelomično od pješčenjaka, krečnjaka, dolomita i slojeva melofira.</s><s>U južnim krajevima pokriveno je neogenim jezerskim talozima, glinom i šljunkom.</s><s>Središte polja jest mjesto Kupres, malo i visoko naselje i centar depopulacijske opštine.</s>

<s>Prostor Kupreškog polja sastoji se iz tri sekundarne i hidrografski dosta samostalne kotline: Bajramovačke na sjeveru, Mrtvičke u sredini i Milačke na jugu.</s><s>Tlo je najneravnije u bajramovačkom dijelu, gdje su mnogobrojne kose, uvale i vrtače velikih razmjera, a tek je na zapadu prostrana ravan.</s><s>Kroz ovaj kraj protječe rječica Mrtvaja, koja izvire kod sela Stražbenice, teče prema sjeverozapadu i ponire na kraju polja, blizu Šemenovaca.</s><s>Mrtvičkom kotlinom teče rječica Mrtvica, u koju se ulijevaju potoci Smrdelj, Karićevac i Jazmak.</s><s>Teče prema zapadu i sjeverozapadu i uvire pod Kurljanjem, odnosno pod Jarmom.</s><s>Milačkom kotlinom teče Milač, vodom najobilatija kupreška ponornica.</s>

<s>Krševite planine oko polja apsorbuju goleme količine padavina koje se potom kroz propusnu stijenu cijede u podzemlje.</s><s>Kad naiđu na nepropusnu stijenu, voda ponovno izbija na površinu, obično u jednom kraju polja u obliku jednog ili više raštrkanih izvora.</s><s>Iz njih često teku rijeke, jer taloženjem lapora i gline nastaje nepropusna podloga, pa se održavaju na površini.</s><s>U drugom, nižem kraju polja rijeke naiđu na propusnu krašku stijenu, pa voda ponovno ponire i nastavlja svoj put kroz kraško podzemlje.</s><s>U polju je utvrđeno postojanje: 1 vrsta ribe, 134 vrste ptica, 13 vrsta vilinih konjića, 146 floralnih vrsta.</s><s>Plodna zemlja nastala je hiljadugodišnjim ispiranjima s okolnih brda kišom, bujicama kiše i otopljenog snijega ili ju je donijela rijeka.</s>

<s>Kraški fenomeni 
Kraški fenomen Kupreškog polja su i vrtače, urušene ponikve.</s><s>Ima ih pet i originalna su pojava u ovome kraju.</s><s>Istraživanjem je utvrđeno da su oblikovan u tektonski razlomljenim karbonatnim naslagama gornjokredne starosti (krečnjaci i breče).</s><s>Izgled vrtača je uglavnom tipičan, ljevkasto udubljeni i okruglasti oblik.</s><s>Postanak ovih vrtača je najvjerovatnije vezan uz podzemni erozivno-korozijski uticaj vode pri čemu su se podzemni stropovi urušili.</s><s>Dalje oblikovanje je uvjetovala oborinska voda koja je istim procesima odnosila postrani materijal prema dnu.</s><s>Vjerojatno su vrtače Japage nastale zahvaljujući upravo tim procesima.</s><s>Nalaze se na sjevernom dijelu Kupreškog polja u blizini sela Rastičevo.</s>

<s>Dani kosidbe  
Na Kupreškom polju svake prve nedjelje u julu, održavaju se Dani kosidbe, u narodu poznatija pod imenom „Strljanica“.</s><s>Ona datira još iz XIX vijeka i označava početak kosidbe trava, nekada najvažnijeg posla na ovoj visoravni.</s>

<s>Reference</s>

<s>Kupres
Kraška polja u Bosni i Hercegovini</s>

