Milica Cincar Popović
<s>Milica Cincar-Popović (13. jun 1964, Beograd), srpska književnica, pripovedač (storyteller), prevodilac, urednik.</s><s>Do 2014. godine objavljivala pod imenom Milica Krković.</s>

<s>Uz brojne predgovore i eseje o književnosti, hermetizmu i radu na sebi (Self-development), objavila zbirku priča „Mač savršenog viteza“ i romane „Mala knjiga o početku“ i „Kako ugristi vampira“.</s><s>Kao urednik izdavačke kuće „Ellecta“ iz Beograda priredila edicju savremenih autora slobodnih zidara i napisala predgovor delu „Filozofija slobodog zidarstva – interkulturalna perspektiva“ Klaus-Jirgena Grina („Ellecta“, Beograd, 2008), u kome obrazlaže kulturološke i ideološke motive udruživanja u Bratstvo slobodnig zidara.</s>

<s>Eseje inspirisane hermetičkom tradicijom objvljuje na portalu www.spiritualnicentar.org, pod svojim imenom i pod pseudonimom Vox Rosae.</s><s>Roman „Kako ugristi vampira“ Milice Cincar-Popović („Metaphysica“, Beograd, 2014) nastao je upravo iz njenog proučavanja hermetizma i slobodnog zidarstva, u kome dve glavne junakinje, kometa Glas Svemira i Beograđanka Jelena spoznaju svoj životni zadatak, u aktuelnom trenutku vodeći se pri svom tragalaštvu smernicama koje im daju mudrosti Istoka i Zapada, savremene nauke i drevnih ezoterijskih praksi.</s>

<s>Hermetizam Milice Cincar-Popović</s>

<s>Od rane mladosti, Milica je privučena hermetičkom misli koju proučava i koja je u radu inspiriše.</s><s>Radove na tu temu objavljivala je u časopisima Kulture Istoka, Politikin Zabavnik, Freemasons Press, na portalu www.spiritualnicentar.org i kao predgovore knjigama koje je prevodila i priređivala.</s><s>Prevela je na srpski jezik tri ključna dela za proučavanje rozenkrojcerske misli, Rozenkrojcerske manifeste, Objava Bratstva ruže i krsta, Ispovest Bratstva ruže i krsta, Alhemijsko venčanje Kristijana Rozenkrojca („Paideia“, Beograd, 2003).</s><s>Ovo izdanje uvršćeno je u kataloge Biblioteke hermetičke filozofije u Amsterdamu (Bibliotheca Philosophica Hermetica), vodeće ustanove danas u svetu za očuvanje ove filozofske misli, a Milica je, kao autor iscrpnog predgovora ovom izdanju, prvi autor sa područja ex-YU prepoznat kao hermetički autor i uvršćen u kataloge ove biblioteke, pod imenom Milica Krković.</s>

<s>Usmeno pripovedanje – Storytelling</s>

<s>Logičan nastavak hermetičkh proučavanja Milice Cincar-Popović je potreba za negom usmenog pripovedanja, u kome vibracija glasa pripovedača podržava delovanje reči i omogućuje publici da primi iznetu priču na sasvim drugom nivou od onog na kome se prima čitanjem.</s><s>Milica je usmenim pripovedanjem počela da se bavi 2010. godine, najpre u tadašnjem beogradskom kafeu-knjižari „Everest“, a potom, sa književnicom Zoricom Kuburovič, u knjižari-kafeu „Delfi“, gde su dve književnice jednom nedeljno priređivale „Čajanku sa znajevima“ na kojoj su, na osnovu prve rečenice koju bi zadao neko iz publike, na licu mesta smišljale bajku za odrasle u dva glasa.</s>

<s>Godine 2013, Milica je osnovala BG Storytelling Club „Reč i glas“ koji vodi i organzuje zajedno sa književnicom Tamarom Lujak.</s>

<s>Milica i Tamara, koja je višestruko nagrađivani autor fantastične književnosti na prostoru ex-YU,takođe raspisuju književne konkurse i vode književnu radionicu u kojoj obučavaju polaznike kako spisteljskom, tako i pripovedalkom zanatu.</s><s>Mada ponekad prenosi i priče drugih autora, Milica uglavnom pripoveda svoje fantastične priče.</s><s>Autor je romana „Sedam stepenika ljubavi“, koji nije dostupan u pisanoj formi, već ga Milica isključivo prenosi usmeno, kao niz od pet pripovedačkih performansa.</s><s>Milica Cincar Popović pripoveda na srpskom, engleskom i francuskom jeziku.</s><s>BG Storytelling Club „Reč i glas“ jedini je klub koji neguje umetnost usmenog pripovedanja – storytelling u regionu.</s>

<s>Romani „Mala knjiga o početku“ i „Kako ugristi vampira“</s>

<s>U ovim romanima Milica Cincar-Popović prati život svoje junakinje Beograđanke Jelene, koja se u situaciji nastaloj u Srbiji usled političkih zbivanja tokom poslenjih decenija, bori da njeno duhovno tragalaštvo ne bude ometeno.</s><s>Poučena mudrošću i praksama Istoka i Zapada, a najviše svojim detinjastim karaterom i nepristajajem na život bez ljubavi, Jelena grabi uz lestvice duhovne i duševne spoznaje, otkrivši u „Maloj knjizi o početku“ zašto i kako je moguće da nam „sudbina ne dozvoli da ispunimo svoj sudbinski zadatak“, dok u knjizi „Kako ugristi vampira“ kreće putem njegovog ostvarenja.</s><s>Istovremeno, kometa po imenu Glas Svemira uči paralelno sa Jelenom, ali njeni uvidi, mada isti kao i Jelenini, nisu iskazani rečnikom filozofije i ezoterije, već savremene nauke.</s>

<s>Iako se romani nastavljaju jedan na drugi, pisani su tako da se svaki od njih može čitati samostalno.</s><s>Ciklus je osmišljen kao trilogija, a teći roman još uvek čeka da bude napisan.</s>

<s>Samorazvoj i vegetarijanstvo</s>

<s>Kao vegetarijanac od rane mladosti i pobornnik života u skladu sa prirodom, Milica Cincar-Popović redovno objavljuje radove iz oblasti samorazvoja i principa zdravog života.</s><s>Sa Goranom Kojićem i Goranom Bojićem piše „Trijalog vegetarijanaca“ za magazin Živeti zdravije“ i učestvuje u ekološkim tribinama i akcijama.</s>

<s>Edukativni rad</s>

<s>Milica Cincar-Popović je majstor stila, što nije neobično jer dolazi iz porodice više generacija tvoraca pisane reči.</s><s>Odrasla u ogromnoj porodičnoj biblioteci, svoje kniževno znanje počela je da stiče već u ranom detinjstvu.</s><s>Danas ga prenosi dalje, zajedno sa Tamarom Lujak, polaznicima književne radionice „Reč i glas“.</s>

<s>Bibliografija</s>

<s>Zbirka priča
 Mač savršenog viteza</s>

<s>Romani
 Mala knjiga o početku
 Kako ugristi vampira, 2014.</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjske veze 
 Leila
 Reč i glas</s>

<s>Srpski pisci
Pisci fantasyja
Hermetizam
Authority control</s>

