Rasipanje (optika)
<s>Rasipanje  ili disperzija (lat. dispersio - raspršenje, rasipanje), u optici, je razlaganje složene svjetlosti na boje, zbog ovisnosti indeksa loma o valnoj dužini.</s><s>Zračenje veće valne dužine (na primjer crveno) lomi se slabije od onog s kraćom valnom dužinom (na primjer ljubičasto), jer je indeks loma obrnuto razmjeran valnoj dužini.</s>

<s>Abbeov broj</s>

<s>Abbeov broj (oznaka VD) je veličina kojom se opisuje disperzija svjetlosti u optičkome mediju.</s><s>Definirana je kao omjer indeksâ loma medija za različite valne dužine svjetlosti:</s>

<s>gdje je: nD - indeks loma Fraunhoferove linije (Joseph von Fraunhofer) D (valne dužine 589,2 nm), nF - indeks loma Fraunhoferove linije F (valne dužine 486,1 nm) i nC - indeks loma Fraunhoferove linije C (valne dužine 656,3 nm).</s><s>Što je manji Abbeov broj, to je veća disperzija boja.</s><s>Na primjer krunska stakla imaju Abbeov broj 50 do 65, a flintska (kremeno staklo) između 30 i 50.</s>

<s>Duga</s>

<s>Duga je česta optička pojava u Zemljinoj atmosferi u obliku jednog ili više obojenih kružnih lukova, koja nastaje jednostrukim ili višestrukim lomom i odbijanjem zraka svjetlosti u kapljicama kiše.</s><s>Pojava se obično vidi na zastoru kišnih kapi kada promatrač stoji okrenut leđima Suncu i gleda u smjeru toga zastora.</s><s>Spektralne boje duge poredane su od crvene na vanjskom rubu do plave na unutarnjem rubu.</s><s>Kod sekundarne duge, kada se zraka svjetlosti dvaput odbija na unutarnjoj površini kapljice, poredak boja obrnut je, a jačina duge slabija.</s><s>Središte luka leži na crti koja spaja promatračevo oko s izvorom svjetlosti, i to tako da otklon crvene zrake, zbog loma i odbijanja, iznosi 42°, a za plavu zraku 40°, pa se pod tim kutovima i vidi luk glavne duge.</s><s>Unutarnji luk sekundarne duge vidi se pod kutom od 52°.</s><s>Duga se može pojaviti i na maglenim kapljicama, raspršenim kapljicama vodopada i kapljicama rose (bijela duga).</s><s>Djelomično tumačenje glavne duge dao je već u 16. stoljeću Markantun de Dominis, a nešto poslije prošireno tumačenje dali su René Descartes i Isaac Newton.</s><s>Potpuniju teoriju o dugi razvili su engleski astronom George Biddell Airy (1837.) i austrijski meteorolog Josef Maria Pertner (1897.).</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vidi još</s>

<s>Svetlost
 Duga</s>

<s>Optika</s>

