Zanigrad
<s>Zanigrad - Sanigrado (tal.) je naselje u sjeverozapadnoj Istri, obronci Ćićarije, u sastavu Općine Kopar (Primorska).</s>

<s>Geografija 
Malo zbijeno selo bez stalnih stanovnika smješteno na kraškom rubu (između vapnenačkog krasa i južnog flišnog kraja Istre) nad izvorom rječice Rižane i nad prugom Istarske željeznice.</s><s>Put iz sela Dol pri Hrastovljah sa skretanjem lijevo na prvoj raskrsnici vodi do Zanigrada u blizini Zazida.</s><s>Sjeverozapadno od sela od nekoliko kamenih kuća su razvaline kaštela na vapnenačkom području gdje se nalazi sačuvana kasnoromanička crkca sv. Stefana.</s><s>Sa tog vrha (dolazi se pješice ili terenskim vozilom) pruža se panoramski pogled na dobro obrađenu dolinu Rižane sa Taborom Hrastovlja na dnu drage, Kubedom lijevo među zelenim brežuljcima, a desno se, poput orlovog gnijezda smjestio Podpeč sa svojim tornjem.</s>

<s>Do Zanigrada vodi i dobro označen pješački put koji od Hrastovlja vodi do Podpeči i Tuljaki kroz arkadijski pejsaž bez buke i zagađenja automobila.</s>

<s>Znamenitosti</s>

<s>Područna crkva sv. Stefana (Štefana) okrenuta prema zapadu, prema moru s malenim grobljem  i predivnim hrastovima, okružena je zidićem.</s><s>Građena je u tradiciji istarske romanike postavljena najkasnije oko 1400. g. U tlocrtu je izduženi pravokutnik u koji je ugrađena oltarna niša.</s><s>Na sjeverozapadnom uglu, lijevo od pročelja,  je dozidan zvonik (na portalu je uklesana 1521. godina i nečitak latinski natpis).</s><s>Crkva je izgrađena od grubo isklesanih kamenih kocka, izvana neožbukana i pokrivena krovom od škrilja na dvije vode.</s><s>Unutrašnjos je oslikana freskama s početka Quattrocenta (XV. st. - vjerojatno rad furlansko-istarske radionice oko 1400-1410.).</s><s>Pažnju privlači prikaz sv. Nedelje, gdje je žena crkva (personifikacija nedjelje) zamjenila Isusa.</s><s>U crkvi su naslikani i prizori iz Pasije, Poklanjanje Tri kralja i Posljednji sud.</s><s>U lađi su otkriveni ostaci naslikanog drvenog stropa (oko 1510-1530.).</s><s>V. Gotičke freske u Istri.</s><s>U parohijalnoj crkvi Lonche se čuva antependij s prikazom Poklonjenja kraljeva iz prve polovice XVII. st.</s>

<s>Oko crkve temelji zidina govore o starom zanigradskom kaštelu na što upućuje i stara toponomastika ovog mjesta.</s><s>Kako ne postoje pouzdani podaci smatra se da je to bila jednostavna utvrda u koju su se sklanjali seljaci od turskih najezda te kako bi zaštitili crkvu (kao što je to bilo i u Hrastovlju).</s><s>Nedaleko od seoskih kuća nalaze se kaverne koje su služile kao skloništa u pretpovijesno vrijeke kao i u ranom srednjem vijeku.</s><s>Lokalitet na kome se nalaze te spilje se naziva Sterklevica.</s>

<s>Povijest</s>

<s>Malo se zna o prošlosti ovog mjesta.</s><s>U XI. st. na opustjelom području je doseljeno nekoliko slavenskih porodica koje su bile kmetovi istarskog duxa Johannesa.</s>

<s>Od XV. st. u posjedu je koparskih feudalaca.</s>

<s>Legende 
Postoji nekoliko medievalnih legenda o Zanigradu: jedna govori o jednom brežuljku u kome je zakopan neki stari kralj sa svojim blagom; druga se odnosi na konjsku potkovu sakrivenoj u crkvi, gdje se zakopano drugo blago.</s><s>Izgleda da legende imaju neku osnovu jer su nađeni zlatni novčići iskovani u Akvileji za vrijeme Patriarha.</s>

<s>Izvor imena mjesta 
Ime mjesta Zanigrad možda je u smislu Zadnji grad, koji je bio zadnji i najviši od niza gradova (kaštela) nad dolinom rijeke Rižane.</s><s>Spominju se još i nazivi Svanigrad, Xanigrad (venetski: zanigrad ili žanigrad), a i Castel Sarnian i Castel Sarnio.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Istra
Naselja</s>

