Grškovićev odlomak apostola
<s>Grškovićev odlomak apostola spada među najstarije sačuvane slavenske tekstove Apostola (Djela Apostolskih): Pisan je glagoljicom prijelaznog time, između makedonske oble i hrvatske uglaste.</s><s>Na četiri je pergamentna lista veličine 15,5 × 21,7 cm, na kojima se nalaze neki dijelovi teksta Djela apostolskih.</s>

<s>Datira iz XII. stoljeća, a nastao je u području ist.</s><s>Bosne, Zahumlja ili Zete, gdje se uglata glagoljica nije razvijala.</s><s>Pismo je vrlo staro i blisko mak. spomenicima XI–XII. st., a grafemski odabir (npr. prevladavanje jorova na račun jerova) približuje se zapadnoj hrvatskoglagoljskoj praksi.</s><s>Nekoliko se puta zamjenjuje prijedlog u i vъ, što upućuje na štokavsko područje nastanka.</s><s>Ta mješavina staroslavenskog i štokavizama upućuje na podrijetlo s istočnog ruba glagoljskog područja.</s>

<s>Odlomke je potkraj XIX. st. pronašao vrbnički kapelan Jerko Gršković u Vrbniku na Krku  i po njemu se ovi fragmenti zovu.</s><s>Čuva ih se u Zagrebu, u arhivu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Literatura 
 Josip Bratulić i Stjepan Damjanović, Hrvatska pisana kultura, 1. svezak, 8. - 17. stoljeće, str. 74,</s>

<s>Vanjske poveznice 
 Tragom pisane baštine BIH</s>

<s>Glagoljski zapisi
Hrvatski glagoljični tekstovi</s>

