Nekropole u Varošištu
<s>Nekropole u Varošištu, nalaze se u  naselju  Varošište, 8 km. od opštinskog centra Rogatica, Bosna i Hercegovina.</s><s>U predjelu Varošište pronađene su tri nekropole stećaka, u neposrednoj blizini srednjovjekovnog utvrđenog grada Borač, centra Pavlovića oblasti.</s>

<s>Historija 
Područje Rogatice je u XIV i XV vijeku bila usko vezana za utvrđenje Borač, i za oblasne gospodare Radenoviće, odnosno Pavloviće, koji su u XV vijeku držali u svojoj vlasti cijeli kraj od izvora rijeke Bosne do Drine, uključujući trg u Rogatici.</s><s>Po tom gradu jedno vrijeme, tokom prvih godina turske vlasti i sam trg Rogatica nazivao se Borač (Bazar Borač).</s><s>Razrušeni grad u kojem su bili dvorovi Pavlovića leži iznad lijeve obale rijeke Prače, uz današnje selo Varošište.</s><s>Osmanlije su Borač zauzeli prije 1466. godine i uskoro ga napustili.</s>

<s>Postoji vjerovatnost da je Borač najprije bio na suprotnoj strani Mesića, između današnjih sela Borača i Brčigova, gdje se vide ostaci tvrđave.</s><s>Na ovaj zaključak upućuju ne samo ostaci tvrđave nego i ime samog današnjeg sela Borač, koje se nalazi neposredno uz tvrđavu.</s>

<s>Opis 
Jedan stećak, pronađen na lokalitetu Begovina u Varošištu, prenesen je u Zemaljski muzej krajem 
pedesetih ili početkom šezdesetih godina prošlog vijeka.</s><s>Trenutno je smješten u Botaničkoj bašti muzeja.</s><s>Konzervatorskim zahvatima restaurirana je čeona strana stećka te sanirane pukotine početkom XXI vijeka.</s>

<s>Stećak Ozrena Kopijevića 
Stećak u Zemaljskom muzeju je identificiran kao nadgrobnik Ozrena Kopijevića, župana kneza Pavla Radenovića.</s><s>Spomenik je sa natpisom, a na nekropoli je bio orijentiran Z–I. Ukrašavanje stećaka je urađeno na sve četiri strane i na krovnim plohama.</s><s>Same ivice čeonih strana, zatim ivice bočnih strana i hrbat su rađeni u vidu reljefnog ispupčenja, poluokrugle forme.</s>

<s>Na istočnoj strani su vidljive tri trake po sredini (stabla), sa lijeve i desne strane su predstavljene ruke koje drže po jednu jabuku, koje su na sredini udubljene, dok je donji dio ukrašen sa dvije veće spirale.</s><s>Spirale su sa unutrašnje strane uokvirene trakom sa spiralama, dok je vanjska strana uokvirena ornamentom niza rozetica.</s><s>Zapadna čeona strana slično je ornamentirana kao istočna, s tim da su izostavljene ruke, mjesto kojih su grančice koje drže dvije jabuke, koje su na sredini udubljene i sa istim trakama po sredini i spiralama sa strane.</s><s>U lijevom gornjem uglu se nalazi se reljefno ispupčenje rađeno u volutama i kružnog je oblika.</s>

<s>Na krovnim plohama kao okvir pruža se ornamentirana traka sa nizom rozeta.</s><s>Isti ukras, ornamentirana traka sa nizom rozeta se pruža ispod krovne plohe i sa bočnih strana na bočnoj južnoj strani.</s><s>U istočnom dijelu ove južne bočne strane nalazi se scena lova na jelene i predstavlja konjanika sa kopljem, na kojem je zastavica, kojim ubija jelena.</s><s>Ukrasi su rađeni tehnikom reljefnog ispupčenja.</s>

<s>Na sjevernoj bočnoj strani, kao okvir ispod krovne plohe i sa bočnih strana pruža se ornamentirana traka sa nizom rozeta, unutra koje se nalazi natpis.</s><s>Pisan je srednjovjekovnom bosanskom epigrafskom ćirilicom (bosančica).</s><s>Transliteracija natpisa u cjelosti glasi:</s>

<s>:Va ime božije a se leži Ozrinь Kopi(j)evićь, župan kneza Pavla.</s><s>Se pisa diěkь Milosalićь?</s><s>Baro(j)evi(ć)ь.</s><s>Smrьtь ne (p)oiskahь navid(ě=je)nь kralevsvь (kraljevstva) bosanskoga i gospočtva (gospodstva) srьbьskoga za moga g(ospodi)na službu.</s><s>Bodoše me i s(ě=je)koše me (i) istjeraše i tui (tuj=tu) smrьti ne dopadohь, i umrьhь (umrijeh) na roštstvo Hristovo i g(ospodi)n me vo(j)evoda okrili i ukopa i poběži (pobilježi).</s>

<s>Nacionalni spomenik 
Stećak sa nekropole Begovina dio je zbirke antičkih i srednjovjekovnih kamenih spomenika u Zemaljskom muzeju Bosne i Hercegovine u Sarajevu.</s><s>Odlukom Komisije od 26. juna 2019. godine cjelokupna zbirka je proglašena za nacionalni spomenik BiH</s>

<s>Literatura 
Dubravko Lovrenović: Stećci - bosansko i humsko mramorje srednjeg vijeka, Rabic, Sarajevo, 2008.</s><s>Dimitrije Sergejevski: Ludmer, edicija: Srednjovjekovni nadgrobni spomenici Bosne i Hercegovine, Zemaljski muzej, Sarajevo, 1952.</s><s>Ragib Lubovac Čelebija: Stećci bosanski stil, Šahinpašić, Sarajevo 2016.</s><s>Esad Kurtović i Emir O. Filipović.</s><s>Sarajevo: Filozofski fakultet u Sarajevu – Odsjek za historiju, U literaturi još neobjavljena transkripcija i transliteracija natpisa sa stećka.</s>

<s>Reference</s>

<s>Pavlovići
Stećci sa natpisom
Nekropole stećaka
Rogatica</s>

