Osmanske kule i odžaci u Bosni i Hercegovini
<s>Kule i odžaci su stambeno-fortifikacijski građevinski objekti iz osmanlijskog perioda.</s><s>Takvih objekata bilo je nekada preko tri stotine na području Bosne i Hercegovine.</s>

<s>Turska feudalna gospoda (spahije) gradila je po svojim imanjima posebne kamene dvorce ili kule na više spratova.</s><s>Služile su za stanovanje i za odbranu.</s><s>Kao uzor poslužile su im kule po gradovima iz vremena bosanskih vladara.</s><s>U obrambeni dio tih novih kula preuzete su puškarnice (mazgale) s gradskih bedema, a u njihov stambeni dio ušli su neki sanitarni i drugi elementi iz građanske kuće.</s><s>Kula je uvijek građena na više spratova.</s><s>Osnova kule je prezežno kvadrat od 6 do 10 metara, rjeđe pravougaonik, a visine 11–20, a ima ih i do 25 metara.</s><s>Građene su od lijepo tesanog krečnjaka.</s><s>Kule su prekrivene šatorastim krovom od šindre ili kamenih ploča.</s><s>Zidovi u prizemlju uvijek su nešto deblji od zidova u gornjim spratovima, najmanja je debljina zidova 100 cm, a najveća 152 cm.</s>

<s>Uz kule gradili su se odžaci ili konaci kao stambeni objekti.</s><s>To su redovno jednospratne zgrade pravougaone osnove.</s><s>Građene su od kamena, ćerpiča i drveta.</s>

<s>Oko kula i odžaka je prostrano dvorište opasano zidom.</s><s>U to dvorište ulazilo se kroz kapiju, građenu na svod.</s><s>U dvorištu je bilo još i drugih zgrada, te bunar, ako nije bila voda dovedena (vodovod).</s>

<s>Poseban vid kula su kapetanske kule.</s><s>Građene su na isti način kao i one spahijske, ali ispod tih kula bile su često u zemlji i u prizemlju tamnice.</s>

<s>Kulama su se nazivale i ishodne kuće, građene oko većih gradova, gdje su bogatiji građani ljetovali.</s><s>U takvim je kulama u prizemlju ponekad staja.</s><s>Osim prizemlja imali su samo još jedan ili dva sprata.</s><s>I na takvim kulama bilo je puškarnica.</s>

<s>Istim imenom zvale su se i stražarnice uz važnije drumove, i građene su na isti način kao i kule feudalne gospode.</s>

<s>U Bosni i Hercegovini ima preko četrdeset sela i zaselaka imenom Kula i dvanaest Kulina, trideset i jedno naselje zove se Odžak, četiri Odžaci i jedno Odžačina.</s>

<s>Jedan broj kula proglašen je za nacionalni spomenik BiH</s>

<s>Kapetanova kula u Bihaću
 Ćumurijina kula sa odžacima u Kutima (Bileća)
 Gradaščevića kula u Bijeloj (Brčko) Kula je sanirana 1957.</s><s>I 1980, ali je bez održavanja.</s><s>Rustempašića kula u Odžaku (Bugojno) objekat je zaštićen od daljnjeg propadanja pošto su 1997. godine zamijenjeni krovna konstrukcija i pokrivač krova
 Sulejmanpašića kula u Odžaku (Bugojno) Objekat još od požara 1831. je van bilo kakve funkcije.</s><s>Urušene su etaže trećeg i četvrtog sprata.</s><s>Zbog samoniklog drveća i rastinja ne može se pristupiti prostoru unutar zidina.</s><s>Pašića kula u Bivoljem Brdu (Čapljina) U ratu 1992. godine Pašića kula pretrpjela je velika oštećenja.</s><s>Potpuno su uništeni krov i zid na jugoistočnoj strani drugog sprata, na dijelu prostorije koja se zvala «bijeli ćošak», sve međuspratne konstrukcije, kao i drveno stepenište.</s><s>Vidljiva su oštećenja na zidovima kule, i unutrašnjost objekta je u veoma lošem stanju.</s><s>Hajduk kula na Kručevića Brdu (Čitluk) Očuvani su vanjski zidovi, bačvasti kameni strop suterena i drveni elementi – hatule i šupljina mandala obložena drvetom.</s><s>Kamena konstrukcija kule se nalazi u relativno dobrom stanju,
 Ljubunčića (Teskeredžića) kula u Voljicama (Gornji Vakuf-Uskoplje)
 Šurkovića kula u Odžacima (Konjic) Unutrašnjost objekta je u zapuštenom stanju.</s><s>Smailagića kula u Livnu
 Lalića kula sa dvorima (Ljubuški)
 Redžep-pašina kula u Žepi
 Spahovića kula
 Hadžiahmetovića kula Smještena je u Mostaćima kod Trebinja  u neposrednoj blizini puta Stolac – Trebinje.</s><s>Kula je sagrađena u drugoj polovini 18. vijeka.</s><s>Danas je u relativno lošem stanju.</s><s>Sastoji od kule sa kućom i avlijom, ekonomskog objekta i ekonomskog dvorišta.</s><s>Kula je pravougaone osnove, izvedena na tri sprata.</s><s>Pokrivena je dvovodnim krovom.</s><s>Kao pokrov je izvorno korištena kamena ploča, a sada crijepom.</s>

<s>Literatura 
 Salih Rajković - Kule i odžaci u Hercegovini, Stambeno-fortifikacioni objekti, (naučnoistrživački rad).</s><s>Sarajevo: Zavod za zaštitu spomenika kulture, 1982.</s><s>Husnija Kamberović - Begovski zemljišni posjedi u Bosni i Hercegovini od 1878. do 1918.</s><s>Godine.</s><s>Sarajevo, Zagreb: Hrvatski institut za povjest, Institut za historiju Sarajevo, 2003</s>

<s>Izvori</s>

<s>Utvrđenja</s>

