Ülemiste
<s>Ülemiste (estonski: Ülemiste järv) nekad davno znano i pod imenima Järveküla, Mõigu ili Kuningajärv je jezero koje leži u jugoistočnom predgrađu  estonske prijestolnice Tallinna, na sjeveru Estonije u Okrugu Harju.</s>

<s>Jezero je najvažniji izvor za vodovodnu mrežu Tallinna.</s>

<s>Karakteristike 
Jezero ima površinu od 9,436 km² (zajedno sa jednim otokom), dugo je 4.1 km u smjeru sjeveroistok-jugozapad, široko do 3.2 km, prosječno duboko 2,5 a maksimalno do 4,2 m, dužina njegove obale iznosi 15,219 km.</s><s>Vode jezera se izmjene 3 puta na godišnje.</s>

<s>Obale jezera sa istoka i juga okružuju močvarne livade, sa zapada i sjeverozapada dine obrasle borovom šumom a sa jugoistoka građevine talinskih kvartova Mõigu i Järveküla.</s>

<s>Historija 
Kuningajärv se zvao kad je pripadao danskom kralju, jer je tek sredinom 15. vijeka postao  vlasništvo grada Tallinna.</s>

<s>Kako jezero služi vodoopskrbi Tallinna još od 14. vijeka, količina potrebne vode se stalno povećavala.</s><s>Prirodni donosioci vode uz izvore na njegovom sjevernom kraju bili su potoci Kurna i Ruunaoja, a otjecao je potokom Härjapea.</s><s>Zbog tog je 1922. prokopan kanala Pirita-Ülemiste dug 10,5 km do rijeke Pirite.</s><s>Kako se i on pokazao premalen 1970. podignuta je brana i formirano akumulacijsko jezero Vaskjala, a kanal je rekonstruiran da mu se je protočnost poboljša, što je povećalo kapacitet jezera za 10 puta.</s>

<s>Danas sva njegova voda otječe u vodovodnu mrežu Tallinna.</s>

<s>Jaružanjem provedinim sredinom 1960-ih, neznatno je povećana dubina i volumen jezera.</s>

<s>Vodostaj jezera varira za 2 m na godinu.</s><s>U proljeće 1718., 1867. i 1879., vodostaj Ülemiste bio je toliko visok da je poplavio dio grada.</s><s>Vode su mu bogate fitoplanktonom, ali ne i ribljim vrstama.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Ülemiste järv</s>

<s>Jezera u Estoniji</s>

