Stara željeznička stanica u Banjoj Luci
<s>Stara željeznička stanica u Banjoj Luci je objekt u kojem je danas smješten Muzej savremene umjetnosti Republike Srpske.</s><s>Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od 20. do 27. novembra 2007. godine, donijela je odluku da se željeznička stanica proglasi za  nacionalni spomenik BiH.</s><s>Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Marti CheeryAmra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović i Ljiljana Ševo i Tina Wik .</s>

<s>Historija 
Abdul Aziza Han je prvi osmanski suveren koji je otišao u posjetu Evropi 1867. godine.</s><s>Bio je iznenađen velikim razvojem industrije, kao i saznanjima o razvoju ekonomije, građevinarstva, cestovnog i željezničkog saobraćaja.</s><s>Po povratku iz Evrope sultan Abdul Aziz Han je donio odluku o gradnji željezničke pruge koja bi povezivala Istanbul sa Bečom.</s><s>Ova pruga nazvana je carigradska magistrala.</s><s>Prva pruga u Bosni i Hercegovini puštena je u saobraćaj 1872. godine.</s>

<s>Bila je to pruga normalnog kolosijeka od Banje Luke do Dobrljina kod Bosanskog Novog, u dužini od 101,6 km.</s><s>Saobraćaj obustavljen je 14. novembra 1875. godine zbog nerentabilnosti.</s><s>Austrougarske vlasti ponovo uspostavljaju saobraćaj od Banje Luke do Dobrljina 1879. godine.</s>

<s>Prvog decembra 1891. godine željeznička stanica Banja Luka povezana je sa gradom Banja Luka novoizgrađenom željezničkom prugom u dužini od 3 km.</s><s>Tada je sagrađena i zgrada glavne željezničke stanice.</s>

<s>Godine 1953. izgrađena je željeznička pruga Doboj – Banja Luka u dužini od 95,10 km, čime je ostvarena veza sa Dobojem i Sarajevom.</s><s>Godine 1968. ukinuta je željeznička pruga Banja Luka Grad - Banja Luka Predgrađe, tako da je stanica Banja Luka Predgrađe ponovo postala stanica Banja Luka.</s>

<s>Nakon dislokacije željezničke stanice iz centra grada u predgrađe, objekat željezničke stanice dobio je novu namjenu.</s><s>Dogradnjom novih sadržaja i adaptacijom postojećih, zgrada željezničke stanice je postala sastavni dio nove autobuske stanice, zatim Umjetničke galerije, a 2004.</s><s>Postala je Muzej savremene umjetnosti Republike Srpske.</s>

<s>Opis 
Projektovana je u duhu ‎istoricizma kao i većina javnih objekata nastalih u Austrougarskom carstvu s kraja 19. stoljeća.</s><s>Arhitektonski stil neorenesanse je izražen kako u dispoziciji objekta tako i raščlanjenoj i bogatoj fasadnoj dekoraciji.</s>

<s>Zgrada je pravougaone osnove dimenzija 78,0 × 20,0 m. Sastoji se od dva bočna krila i centralnog dijela koji na jugoistočnoj strani ima naglašen glavni ulaz.</s>

<s>Literatura</s>

<s>Reference</s>

<s>Nacionalni spomenici u Banjoj Luci
B</s>

