Književnost renesanse u Dalmaciji
<s>Književnost renesanse u Dalmaciji je skup autora i djela koji su nastali na obali Dalmacije i Dubrovnika od prve renesanse do baroka.</s><s>Otprilike se radi o periodu 1501 – 1667, odnosno od Marulićeve Judite do zemljotresa koji je teško poremetio grad Dubrovnik 1667. godine.</s><s>Najprikladnije će to biti jedno doba Hrvatske književnosti, mada valja isticati kako je to bilo svojevrsno kozmopolitno i višestruko mješano društvo.</s><s>Dalmacija i Dubrovnik su bili ogranak Venecije i odličan položaj za protok kapitala između talijanskih država i Osmanskog carstva.</s><s>U širem pogledu, u vezi sa Mletačkom republikom Dalmacija upoznaje Renesansu i Petrarkizam i to izravno iz grada u kojem djeluju i žive najznačajnije ličnosti toga vremena od Bemba do Aretina, Mantegne, Tiziana i mnogih drugih.</s><s>Neki djelovi Europe će upoznati renesansu malo kasnije a nekim će ona ostati nepoznata do 19. stoljeća.</s><s>Autori renesanse u Dalmaciji pisali su i govorili štokavicom, pak veliki dio njihovog stvaralaštva je bio na latinskom, jezikom crkve, diplomatije i zakona u Srednjem vijeku pa sve do 18. stoljeća.</s><s>Govorili su također talijanski, odnosno venecijanski, što će danas biti dijalekt talijanskog standardnog jezika a istovremeno i jedna od inačica koje su najviše doprinijele stvaranju talijanskog zajedničkog jezika.</s><s>Postoje književna djela na venecijanskom iz 14. stoljeća pa i niz pravnih akata od venecijanskog senata.</s><s>Mnogi Dubrovčani i Dalmatinci su se često selili u Italiju, gdje su se školovali, trgovali, radili.</s><s>Glavni putevi su vodili prema Veneciji i Padovi, ili drugi prema Firenci i Rimu preko Ankone.</s><s>Bili su trgovci, umjetnici i slikari, vajari, arhitekti, glazbenici, svećenici, časnici, tajnici, učitelji, sluge, vojnici.</s><s>Književnici su velikim brojom bili iz plemićkih dubrovačkih i dalmatinskih obitelji, pa neki su bili trgovci, svećenici ili vojnici.</s>

<s>Periodizacija
Teško je uspostaviti jasne vremenske podjele, mada se možemo služiti klasičnom periodizacijom koja nam daje ritam Europske povijesti u poznom Srednjem vijeku:
 humanizam (1453 – 1492) ;
 rana renensansa (1492 – 1526) ;
 pozna renesansa (1526 – 1563) ;
 manirizam (1563 – 1592) ;
 barok (1592-1718).</s><s>Mletačka Republika dolazi na obalu Istre i Dalmacije od 13. stoljeća.</s><s>Ratom za Zadar i Krk (1181 – 1202) je uspostavila prve baze a zahvaljući Četvrtom križarskom ratu (1202 – 1204) naglo je se širila na istočnom Jadranu, pa skroz do Dubrovnika.</s><s>Venecijanska kolonija u Dalmaciji postala je stabilna oko 1420. i većina gradova i otoka su pod Venecijom: Zadar, Šibenik, otok Hvar, Split.</s><s>Drač postaje venecijanski 1392.</s><s>Osmansko Carstvo je se postepeno širilo po zemljama propale Vizantije.</s><s>1354. godine turska vojska je prešla Dardanele i ulašla u Balkansko poluostrvo.</s><s>Do kraja 14. stoljeća će srušiti Bugarsko castvo i Srpsko carstvo (Bitka na Kosovu 1389).</s><s>Mongolski vojvoda Timur će usporiti njezin uspon, ali od sultana Mehmeda II. krenuti novi osvajački val prema srednjoj Europi.</s><s>1453. osvojili su Konstantinopolj, 1459. pala je Srpska Despotovina nakon nestanka Đ. Brankovića, 1463. nestala je Kraljevina Bosna zadnjeg kralja Stjepana Tomaševića.</s><s>Poslije dugog otpora, postepeno se predala Albanija (Kroja 1478 ; Drač 1501) pa pritom je nestala i vlast Crnojevića nad Zeti (1496 / 1530).</s><s>Sa osmanskom pobjedom na Mohačkoj bitci (1526.) nestala je Kraljevina Ugarska i veliki dio Kraljevine Hrvatske.</s><s>Turci su osvojili Panonsku ravnicu tako da 1527. stižu zapadno do Benkovca a 1541. sjeverno do Budima.</s><s>Dubrovnik je se razvio za vrijeme Mletačke vlasti tj. između 13. i 14. stoljeća.</s><s>Nastala je tako jedna gradska trgovačka vodeća elita koja će se postepeno osamostaliti i stvoriti Dubrovačku Republiku.</s><s>1358. godine Dubrovnik postaje mađarsko-hrvatski vazal, što će u stvari pretvoriti grad u samostalnu talasokratiju.</s><s>Naravno, čuva dobre odnose sa Venecijom na političkoj i komercijalnoj razini pa također na ravni kulture.</s><s>Ipak, osjeća u pozadini talas turske imperije.</s><s>1458. godine Dubrovnik postaje haračar Visoke Porte, sačuvat će svoju samostalnost, što će zajamčiti uostalom i razvoj književnosti, po cijeni da grad uplati svake godine harač sultanu.</s><s>Stoga povijest Dubrovnika se razvija od 1458. do 1808.</s><s>Ključno zbivanje se dešava međutim u 1667. kada je jedan snažan potres nanio velike štete Dubrovniku (6. april 1667.), od čega je grad strašno oslabio.</s>

<s>Književnost dubrovačke renesanse
 Benedikt Kotruljević (Dubrovnik, oko 1400 – 1468), trgovac, ekonomist, diplomat i humanist.</s><s>Koriolan Ćipiko (Trogir, oko 1425 – 1493), humanist i povjesničar.</s><s>Jerolim Vidulić (Zadar, oko 1440 – 1499), humanist, pjesnik, svećenik.</s><s>Juraj Šižgorić (Šibenik, oko 1445 – 1509), latinist.</s><s>Napisao: De situ Illyriae et civitate Sibenici.</s><s>Marko Marulić (Split, 1450 – 1524), pjesnik i humanist.</s><s>Napisao: Judita (1501 – 1521).</s><s>Petar Menčetić (Dubrovnik, 1451 – 1508), latinist i prvi poeta laureatus Dubrovnika.</s><s>Dživo Gučetić (1451 – 1502), latinist.</s><s>Svi su njegovi stihovi izgubljeni.</s><s>Šiško Menčetić (Dubrovnik, 1457 – 1527), pjesnik.</s><s>Džore Držić (Dubrovnik, 1461 – 1501), pjesnik.</s><s>Ilija Crijević (Dubrovnik, 1463 – 1520), latinist.</s><s>Frano Božićević (Split, 1469 – 1542), pjesnik, napisao: Vita Marci Maruli Spalatensis.</s><s>Jakov Bunić (Dubrovnik, 1469 – 1534), latinist.</s><s>Napisao: De raptu Cerberi.</s><s>Andrija Čubranović (Dubrovnik, između 15. i 16. stoljeća): Jeđupka (tisk.</s><s>Venecija 1599.)
 Mavro Vetranović (Dubrovnik, 1482 – 1576), dramski pisac i pjesnik.</s><s>Hanibal Lucić (Hvar, 1485 – 1553), pjesnik.</s><s>Petar Hektorović (Hvar, 1487 – Stari Grad, 1572).</s><s>Napisao: Ribanje i ribarsko prigovaranje.</s><s>Nikša Ranjina (Dubrovnik, 1494 – 1577 ili 1582): Zbornik Nikše Ranjine (1507)
 Mikša Pelegrinović (Hvar, fl.</s><s>1500 – 1562)
 Marin Kaboga (Dubrovnik, 1505  – Rim, 1582), crkveni pravnik i pjesnik.</s><s>Petar Zoranić (Zadar, 1506 – 1570), pjesnik.</s><s>Napisao: Planine (1536 – 1569), prva duga proza koja bi mogla biti proto-roman.</s><s>Marin Držić (Dubrovnik, 1508 – Venecija, 1567), dramski pisac i pjesnik.</s><s>Najznačajniji dramski pisac Renesanse u Dubrovniku.</s><s>Glavna djela u godinama 1548 – 1559.</s><s>Nikola Nalješković (Dubrovnik, oko 1510 – 1587), dramski pisac.</s><s>Nikola Dimitrović (Dubrovnik, oko 1510 – Kreta, 1553 – 1555), pjesnik.</s><s>Brne Karnarutić (Zadar, 1515 – 1572), pjesnik i vojvoda u službi Venecije.</s><s>Napisao: Vazetje Sigeta grada.</s><s>Sabo Bobaljević Mišetić (Dubrovnik, oko 1529/1530 – 1585), pjesnik.</s><s>Dinko Ranjina (Dubrovnik, 1536 – 1607), pjesnik.</s><s>Dominko Zlatarić (Dubrovnik, 1555 – 1610), pjesnik.</s><s>Bartol Kašić (Pag, 1575 – 1650), protureformistički duhovnik i književnik.</s><s>Stijepo Đurđević (Dubrovnik, 1579 – 1632), barokni pjesnik.</s><s>Ivan Gundulić (Dubrovnik, 1589 – 1639), dramski pisac i pjesnik.</s><s>Napisao: Osman, Suze sina razmetnoga, Dubravka.</s><s>Ivan Bunić Vučić (Dubrovnik, 1591 – 1658), pjesnik.</s><s>Vladislav Menčetić (Dubrovnik, 1600 – 1666), vojnik i književnik.</s><s>Junije Palmotić (Dubrovnik, 1606 – 1657), dramski pisac i pjesnik.</s><s>Napisao: Pavlimir; Captislava; Bisernica; Danica; Kristijada; Atalanta.</s><s>Stjepan Gradić (Dubrovnik, 1613 – Rim, 1683), filozof i pjesnik.</s><s>Nikola Bunić (Dubrovnik, oko 1635 – Silistra, Osmansko carstvo, 1678), pjesnik, diplomat i državnik.</s><s>Petar Kanavelić (Korčula, 1637 – 1719), pjesnik, epski i dramski pisac.</s><s>Ignjat Đurđević (Dubrovnik, 1675 – 1737), barokni pjesnik i povjesničar, astronom i humanist.</s>

<s>Druge umjetničke oblasti
Riječ je ovdje bila o književnosti ali to je samo jedna strana nešto većeg fenomena.</s><s>U tom talijansko-slavenskom kulturnom prostoru su se razvile i brojne druge subdine, među kojima ćemo spomenuti arhitekta Vranjana, slikare kao što su Julije Klović, Schiavone, Blaž Jurjev, Federiko Benković ; bakrorezca Bonifazija, skladatelja Lukačića, isusovaca i teologa de Dominisa, vajara Radovana.</s>

<s>Dubrovačka književnost
Hrvatska književnost</s>

