Manfred Sternberg
<s>Manfred "Ferdo" Sternberg (Slavonska Požega, 27. 2. 1892 – New York City, New York, Sjedinjene Američke Države, 1968), utjecajni jugoslavenski industrijalac, cionist, član upravnog odbora Jugoslavenske gospodarske komore i kapetan Vojske Kraljevine Jugoslavije.</s><s>Uspostavom Nezavisne Države Hrvatske (NDH), april 1941, emigrirao je u Sjedinjene Američke Države (SAD), spasivši na taj način svoj i živote supruge i dvoje djece.</s>

<s>Biografija 
Kapetan Manfred Sternberg je rođen 27. 2. 1892 godine u Slavonskoj Požegi u židovskoj porodici Žige Sternberga koja je obitavala na ovim prostorima preko sto godina.</s><s>Otac kapetana Sternberga je u Slavonskoj Požegi bio vlasnik tvornice alkoholnih pića "Žiga Sternberg i drug d.d." i mlina.</s><s>Nakon završene osnovne i srednje škole, kapetan Sternberg se preselio u Zagreb gdje je studirao.</s><s>U Zagrebu je upoznao svoju buduću suprugu Lili, kćer prominentnog zagrebačkog arhitekta Otta Pristera.</s><s>Iz tog braka sa Lili, kapetan Sternberg je imao kćer Luciju i sina Marija.</s><s>Za vrijeme Kraljevine Jugoslavije bio vlasnik mnogih poduzeća i tvornica na području Banovine Hrvatske i Dravske banovine.</s><s>Kapetan Sternberg je bio jedan od imućnijih Zagrepčana.</s><s>Također je bio izuzetno aktivan u cionističkom pokretu zemlje tj. Savezu cionista Jugoslavije.</s><s>Kao kapetan vojske Kraljevine Jugoslavije i predstavnik proizvođača alkolnih pića, 29. 6. 1934 godine, posjetio je SAD.</s><s>U SAD-u je tražio novo tržište za distribuciju alokoholnih proizvoda Kraljevine Jugoslavije.</s><s>Posjetio je Chicago, Detroit, New York, Washington i Philadelphiju.</s><s>Tom prilikom je posjetio i Židovske zajednice tih gradova, uspoređujući njihov prosperitet sa onim u Kraljevini.</s><s>Kapetan Sternberg je istaknuo da je Kraljevina Jugoslavija dom preko 70.000 Židova podjeljenih na aškenaske i sefardske zajednice, te da život jugoslavenskih Židova ne može biti bolji, navodeći da su jugoslavenski Židovi involvirani u sve aspekte gospodarskog, trgovačkog i socijalnog života.</s><s>Isto tako je rekao da su jugoslavenski Židovi uglavnom u povoljnom ekonomskom položaju, uživajući najširu političku, gospodarsku i socijalnu slobodu za razliku od ostalih Židovskih zajednica na jugoistoku i istoku Europe, te u Nacističkoj Njemačkoj.</s><s>Dodao je da samo Židovi u Južnoj Srbiji tj. Moravskoj banovini, te u blizini Soluna, osjećaju posljedice siromaštva.</s><s>U New Yorku je čak napomenuo da su mnogi predstavnici-službenici Vlade Židovi, a i da je osobni liječnik kralja Aleksandra I Židov.</s><s>Inspiriran onime što je vidio u SAD-u, kapetan Sternberg je povratkom u domovinu entuzijastično primjenio pojedine američke metode u industriji Kraljevine Jugoslavije.</s><s>Kapetan Sternberg je bio izuzetno aktivan u zbrinjavaju austrijskih i njemačkih Židova na tlu Kraljevine Jugoslavije, a koji su bili prisiljeni napustiti svoje domove porastom antisemitizma u Nacističkoj Njemačkoj i anšlusom Austrije.</s><s>Mnogi od tih izbjeglica su pronašli posao u struci, a ostali su bili smješteni na farmama diljem Kraljevine.</s><s>Uvidjevši svu narav i zlo nacizma, kapetan Sternberg je prebacio dio svojeg novca u Švicarsku i SAD.</s><s>1940 pozvan je u rezervni sastav Vojske Kraljevine Jugoslavije gdje je služio dva mjeseca.</s><s>Tom prilikom je osigurao vojnu dozvolu za odlazak iz domovine, kao i certifikat u kojem je stajalo da je zastupnik (predstavnik) "Ministarstva trgovine Kraljevine Jugoslavije".</s><s>Pro forma je prodao svoju tvornicu u Ljubljani, te se upoznao za konzulom SAD-a u Zagrebu.</s><s>Taj konzul je ponudio kapetanu Sternbergu i njegovoj porodici vize za SAD.</s><s>29. 3. 1941 godine, kapetan Sternberg je sa suprugom i dvoje djece napustio Zagreb i uputio se automobilom u Beograd.</s><s>Iz Beograda su vlakom došli u Budimpeštu gdje su odsjeli u "Hotelu Geller".</s><s>Odande je kapetan Sternberg telefonirao ostatku svoje porodice u Zagreb, upozorivši ih na skoru invaziju Nacističke Njemačke na Kraljevinu Jugoslaviju.</s><s>Slijedeći dan Sternbergovi su se uputili vlakom u Beč, da bi odande drugim vlakom došli do Švicarske granice.</s><s>Ondje su prenoćili u lokalnom motelu, gdje su također noćile Wehrmachtove trupe koje su se spremale za invaziju na Kraljevinu Jugoslaviju.</s><s>Kapetana Sternberga su njemački vojnici zaustavili i ispitivali, ali su odustali od daljnjeg ispitivanja nakon što su uvidjeli da je većina njegovih dozvola napisana na ćirilici.</s><s>Iduće jutro su se kao putnici sa jugoslavenskim pasošima ukrcali na vlak za Ženevu, gdje su i stigli 6. 4. 1941, na sam dan invazije Wehrmachta, Italije, Mađarske i Bugarske na Kraljevinu Jugoslaviju.</s><s>Nakon tog spasonosnog bijega tj. nakon tri tjedna u Ženevi, kapetan Sternberg je sa porodicom preko Španjolske i Portugala odplovio na brodu "SS Siborney" za SAD.</s><s>Stigavši u Newark u saveznoj državi New Jersey, ubrzo su se zaputili u New York gdje su započeli novi život.</s><s>Nakon Aprilskog rata i okupacije Kraljevine Jugoslavije, vojno zapovjedništvo Wehrmachta u Zagrebu je prije kraja juna 1941 uzelo uredski namještaj u vrijednosti 30.000 Jugoslavenski YUD, a koji je bio u vlasništvu kapetana Sternberga.</s><s>Vlasti NDH tj. "Uredu za obnovu privrede Ministarstva narodnoga gospodarstva NDH" je oduzeo kuće kapetana Sternberga u Ilici i na Jelačićevom trgu u vrijednosti 8-9 milijuna YUD.</s><s>Nikakva druga imovina ustaškim vlastima nije prijavljena, jer je kapetan Sterberger vlasničke udjele u poduzećima i tvornicama već prije rasprodao.</s>

<s>Kapetan Sternberg je postao američki državljanin 25. 7. 1946 godine.</s><s>Preminuo je u New Yorku u decembru 1968 godine.</s><s>Njegov sin Marijo je poginuo tijekom Drugog svjetskog rata kada je kao američki vojnik, pod imenom Mario Sorell (promijenio je prezime na savjet američke vojske u slučaju da ga u Europi zarobe Nijemci), sudjelovao u akciji iskrcavanja na Normandiju.</s><s>Kćer Lucija se udala za novinara Morrisa Rosenberga.</s><s>U SAD-u je radila za "Memorijalni muzej holokausta" u Washingtonu, te je posebice intezivno radila na dokumentima oko koncentracijskog logora Jasenovac.</s>

<s>Reference</s>

<s>Literatura</s>

<s>Biografije, Požega
Jugoslavenski Jevreji
Austrougarski Jevreji
Jugoslavenski poslovni ljudi
Austrougarski poslovni ljudi
Jevreji filantropi
Jugoslavenski cionisti</s>

