Zgrada željezničke sekcije u Prijedoru
<s>Zgrada željezničke sekcije u Prijedoru  izgrađena je u vrijeme austrougarske uprave u Bosni i Hercegovini.</s><s>Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od 4. do 7. novembra 2014. godine je donijela odluku da se zgrada proglasi za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.</s><s>Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović (predsjedavajući), Ljiljana Ševo.</s><s>Zgrada se nalazi u Solunskoj ulici, u sjeveroistočnom dijelu centralne zone grada, nedaleko od zgrade željezničke stanice Prijedor i željezničke pruge koja se nalazi na sjeveroistoku.</s>

<s>Historija 
Prva pruga u Bosni i Hercegovini puštena je u saobraćaj krajem decembra 1872. godine.</s><s>Bila je to pruga normalnog kolosjeka od Banje Luke do Dobrljina, koja je prolazila kroz Prijedor, a njena dužina iznosila je 87 km.</s><s>Izgrađena je kao dio Carigradske magistrale koja je, prema planovima Osmanskog carstva, trebala povezati Carigrad sa Bečom.</s><s>U vrijeme austrougarske uprave u Bosni i Hercegovini, između 1898. i 1905. godine izvršena je modernizacija pruge i izgrađena zgrada željezničke stanice u Prijedoru.</s>

<s>Austrougarska monarhija sagradila je i mnoge šumske i rudničke pruge u privatnom vlasništvu koje su služile za eksploataciju rudnog i šumskog bogastva, kao i za putnički saobraćaj.</s><s>Izgradnja šumskih željeznica u Bosni i Hercegovini za vrijeme austrougarske uprave najuže je povezana sa eksploatacijom bosanskih šuma i razvitkom drvne industrije.</s><s>Uskotračna pruga Prijedor – Srnetica – Drvar – Lička Kaldrma izrađena je 1914. godine.</s><s>Pred kraj austrougarske uprave, krajem 1916. godine u Bosni i Hercegovini bilo je oko 1220 km šumskih pruga.</s><s>Najveće su bile pruge bečkog industrijalca Otta Steinbeissa (Štajnbasa) u zapadnoj Bosni koje će se kasnije nazivati Šipadove pruge.</s>

<s>Početkom izgradnje uskotračne pruge prema Drvaru u Prijedor je došao jedan broj stručnjaka iz Austrije za čije potrebe je izgrađena luksuzna reprezentativna stambena zgrada.</s><s>Nakon I svjetskog rata i odlaska austrijskih službenika stanove u zgradi su koristili službenici jugoslavenske željeznice.</s>

<s>Opis 
Zgrada željezničke sekcije je pravougaone osnove, vanjskih dimenzija oko 26,50 X 11,50 m. Sastoji se od prizemlja, sprata, podruma i tavaskog prostora.</s><s>U prizemlju i na spratu nalaze se po četiri stambene jedinice.</s><s>Prostori su negdje zadržali prvobitni raspored, a na pojedinim mjestima su stanari pregrađivali prostore prema svojim potrebama.</s><s>U prizemlju se nalazi prostrani hol visine 4,2 m, hodnik, stepenište za sprat i zajednički prostori toaleta i ostava.</s><s>Pod je od keramičkih ploča.</s><s>Objekat je prekriven dvovodnim krovom sa pokrovom od eternita.</s><s>Krovna konstrukcija izrađena je od drveta.</s><s>Na krovu se na sjeveroistočnoj i jugozapadnoj strani nalaze krovne badže koje su smještene na sredini krovne plohe.</s><s>Visina objekta od zemljišta do sljemena iznosi oko 11,75.</s>

<s>Na bočnim stranama nalaze se dvije lođe sa dekorativnom ogradom od kovanog željeza.</s><s>Dekoracija je urađena od floralnih motiva.</s><s>Ispod ploče lođe urađena su dva dekorativna horizontalna nosača koja služe kao oslonac za ploču.</s><s>Na sjeveroistočnoj fasadi prizemlja vidljivi su ostaci dekoracije koja je bila izrađena u malteru u obliku horizontalnih ploha širine oko 20 cm.</s><s>Fasada sprata je malterisana bez dekoracije.</s><s>Profilirani vijenci nalaze se na dijelu između prizemlja i sprata kao i na dijelu timpanona koja je izrađena u gornjem dijelu badže.</s>

<s>Zgrada je građevinski u lošem stanju zbog neodržavanja i neprimjerene izgradnje u njenoj neposrednoj blizini.</s><s>U prizemlju, strop se obrušio i prijeti da dođe do novog obrušavanja ukoliko se ne sanira.</s><s>Krov prokišnjava na više mjesta.</s>

<s>Literatura 
 Ajdin Fevzija,  Nacionalna univerzitetska biblioteka Bosne i Hercegovine, Sarajevo, 2006. - Historija željeznica Bosne i Hercegovine
 Dževad Juzbašić, Izgradnja željeznica u BiH u svijetlu austrougarske politike od okupacije do kraja Kallayeve ere.</s><s>Akademija nauka i umjetnosti BiH Sarajevo, 1974.</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi</s>

<s>Nacionalni spomenici u Prijedoru
Željeznički saobraćaj u Bosni i Hercegovini</s>

