Kamena ploča sa natpisom Radovca Vukanovića
<s>Kamena ploča sa natpisom Radovaca Vukanovića nastala je u 15. vijeku, na prirodnoj, skoro vodoravno položenoj stijeni, dimenzija: dužine 1,9 m, širine od 2 do 0,60m.</s>

<s>Živa stijena u kojoj je bio urezan natpis Radovca Vukanovića nalazi se uz zapadni rub polja koje se zove Zablatak.</s><s>Do gradnje sistema Trebišnjica polje je često bilo pod vodom.</s><s>Polje Zablatak se proteže južno od glavnog puta Stolac – Hutovo – Velja Međa (Popovo polje), u Donjem Hutovu.</s>

<s>Teritorij žapske župe izjednačio se s područjem feudalne oblasti Nikolića u vrijeme župana Nikole (iza 1327. godine), koji je, iako je formalno nosio župansku titulu, postao prvi feudalni gospodar župe Žabe i vazal bosanskog bana Stjepana II Kotromanića.</s><s>Nikolići su najznačajnija vlasteoska porodica u župi Žabi i direktni su potomci humskog kneza Andrije (1214.–1217.), koji je početkom XIII. stoljeća, pri raspadu Humske države, pod svojom vlašću zadržao Popovo zajedno sa Primorjem i Žabom.</s><s>Porodično groblje Nikolića, a vjerovatno i sjedište je bilo u Vranjevom selu.</s><s>Njihova loza se može pratiti kroz osam generacija sve do vojvode Vukačina (1436.–1453. godine).</s><s>Status ove porodice se vremenom mijenjao.</s><s>Nekada su bili neposredni vazali bosanskog kralja, a češće vazali Sankovića u Popovu i Kosača.</s>

<s>Uklesani natpis je na bosanskoj ćirilici (bosančici).</s><s>Kao carinik, bio je od strane svog vojvode prisiljen da napiše ovaj natpis, kada je ustanovljeno da vojvodi ne polaže ubran novac od carine.</s>

<s>Natpis je do 1991 stajao u Novkovića Klancu, kada je premješten u lapidarij katoličke crkve u Gornjem Hutovu.</s><s>Proglašen je za  nacionalni spomenik BiH.</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjske veze 
 Zvanična stranica općine Neum</s>

<s>Hum
Nacionalni spomenici u Neumu
Tekstovi iz srednjovjekovne BiH</s>

