Petrijin venac (roman)
<s>Petrijin venac je roman srpskog književnika Dragoslava Mihailovića, objavljen 1975. godine u izdanju beogradske izdavačke kuće Srpska književna zadruga.</s><s>Smatra se jednim od najvažnijih romana takozvane stvarnosne proze ili proze novog stila.</s>

<s>Roman je ispripovedan u prvom licu i to u formi skaza, to jest, u vidu stilizacije usmenog govora kojim se dočarava narodni govor neobrazovane seljanke Petrije Đorđević, glavne junakinje i pripovjedačice u romanu.</s><s>Mihailović stvara iluziju odsustva pisca, koji se transformiše u slušaoca i tako biva uvučen u priču glavne junakinje.</s><s>Petrija traži od slušaoca da uđe u njenu priču i postane njen saučesnik, neko s kim će se ona sjećati prošlosti i gledati stare fotografije.</s><s>Petrijini motivi kazivanja nisu jasni od samog početka romana.</s><s>Njeno pripovedanje nosi sva stilska obeležja kosovsko-resavskog dijalekta.</s><s>Pored intimne ispovesti o teškom životu glavne junakinje, čitalac se upoznaje i sa seoskim običajima, folklornim vjerovanjima, kao i sa odjecima istorijskih događaja predratne, ratne i posleratne Jugoslavije, koji su predočeni iz perspektive marginalnog, rudarskog sela iz okoline Ćuprije.</s>

<s>„Petrijin venac” je adaptiran u istoimeni film 1980. u režiji Srđana Karanovića.</s>

<s>Radnja</s>

<s>Roman je napisan u formi skaza.</s><s>Petrijin venac priča poluseljanka, Petrija Đorđević iz sela Višnjevica.</s><s>Tokom radnje se sjeć prošlosti i gledi stare fotografije.</s><s>1930-ih kao mlada seljanka udaje se za seljaka Dobrivoja.</s><s>Njegova majka je nije voljela jer je u kuću došla bez miraza.</s><s>Petrija opširno priča o teškoj bolesti ćerke Milane.</s><s>Brak je obilježio gubitak njihovog prvorođenog sina, a kasnije u ratu, i ćerke Milane.</s>

<s>Nakon te nesreće, Dobrivoje je posmislio kako ona donosi nesreću u kuću i naređuje joj je da ide iz kuće.</s><s>Ne želeći da se vrati svojoj kući, zaposlila se kao konobarica kod gostioničara Ljubiše u rudarskom mjestu.</s><s>Ljubiša predstavlja prvog čovjeka u njenom životu koji je uvažava i iskazuje joj poštovanje.</s><s>Iako su simpatije među njima obostrane, svjesni su da je on prestar za nju.</s><s>Ona se upušta u ljubavnu vezu sa mladim rudarom Milosavom koji je sklon čestim odlascima u krčmu.</s><s>Petrija se u svom pričanju usresređuje samo na ono što čini krajnju tačku ili presuđuje u ljudskom postojanju.</s><s>Petriju prate kroz cijeli život dva glavna straha-strah od samoće i strah od smrti.</s><s>Strah od samoće prati je prilikom napuštanja od strane svih voljenih osoba, iako možda i nema neke njoj vidljive krivice-rastava od prvog muža, bračna kriza a potom i brza smrt drugog muža Milosava, odvođenje njezine nećakinje koju je dugo godina čuvala i podizala te činjenica da je ista odrasla,te je sve rjeđe posjećuje; priznaje da "nekada danima nema s kime ni da razgovara", da se plaši " da će zaboraviti da priča ".</s><s>Interesa za nju ne pokazuju ni planinari koji ponekada prolaze kroz njezino selo, jer ne žele, kako kaže, noćiti u prostoj i sirotinjskoj kući koja "vonja po mačkama".</s><s>Priznaje i da se u nemoći i strahu što je starija sve češće odaje piću, ali kaže i da sve žene iz njezinog okruženja isto rade " Valjda ih čeka neki život, pa da ne bi pile! "
Drugi njen strah je smrt-svi su njezini prijatelji i neprijatelji mrtvi.</s><s>Smrt je nešto najgore "Unakazi te k'o za Belu nedelju", " Ne miriše najbolje ", s druge se strane ne može izbjeći.</s><s>No, Petrija potpuno zrelo zaključuje da je cijeli život borba i da, na neki način, za predaju nema i ne može biti opravdanja, da se traje dok se može koliko god nam život nije uvijek lijep.</s>

<s>Filmska adaptacija 
Mihailovićev roman je adaptiran u film „Petrijin venac” 1980.</s><s>Režiju je potpisao Srđan Karanović.</s><s>Mladu Petriju je tumačila Mirjana Karanović, dok je ostarelu Petriju igrala naturščik Darinka Živković (1928-2013).</s><s>Film je nagrađen Zlatnom arenom za najbolji film na Pulskom festivalu.</s>

<s>Vidi još 
 Kad su cvetale tikve
 Dragoslav Mihailović
 Srpska književnost</s>

<s>Spoljašnje veze 
 „Petrijin venac” na sajtu Lektire
 „Petrijin venac” delo na koje bi Bahtin bio ponosan</s>

<s>Romani 1975.</s><s>Srpska književnost</s>

