Župa Vrbanja
<s>Župa Vrbanja  je  bila srednjovjekovna administrativna jedinica u Donjim Krajima Kraljevine Bosne.</s><s>Obuhvatala je  područje sliva Vrbanje, do jugoistočnih vrhova Vlašića.</s><s>Njen centar je  bio u tvrđavi – gradu Kotor, a vjerovatno joj je pripadala i utvrda Zmajevac, kod Čelinca.</s><s>Prema istim izvorima,  vlastela obje ove župe je bila nevjerna bosanskom banu i na strani „hrvatskog gospodara Bapišića", odnosno, Mladena II Šubića i bana Babonića.</s>

<s>Pošto su Babonići još od 1287. vladali Župom Zemljanik, a posjedovali su i župe Modran i Ukrinu (u Usori), pretpostavlja se da su vladali i župom Vrbanja, koja je u njihovom međuprostoru.</s><s>Sjeveroistočne granice župe Vrbanja su bile na Vrbasu do Zvečaja, pa duž planina: Osmača, Tisovac, Čemernica.</s><s>Prema istim izvorima, na jugu se graničila sa Župom Mel, u srednjem toku Ugra.</s>

<s>Međutim, na prliloženoj karti, koju je rekonstruirao Marko Vego, župa Mel se nalazila oko izvorišnog toka Vrbasa.</s>

<s>Kotor se spominje u povelji od 2. aprila 1412, kojom ga Hrvoje Vukčić Hrvatinić prepisuje svojoj ženi Jeleni kao jamčevinu za ranije pozajmljeni novac.</s><s>Kao svjedok tog čina navodi se vojvoda Pripko "iz Vrbanje".</s>

<s>Kotor je bio najomiljenije prebivalište hercega Hrvoja, a u njemu je i umro.</s><s>Ostaci kotorske kule i tamnice iznad naselja Kotor (u današnjem Kotor-Varoši) su u relativno dobrom stanju, ali je savremeni nemar društva prema ovoj ostavštini Hrvoja Vukčića Hrvatinića primjer nebrige i nepoštivanja vlastite prošlosti.</s>

<s>Napomena: Dio ostataka grada Kotora su na Privremenoj listi nacionalnih spomenika kulture nadležnih državnih institucija.</s>

<s>Reference</s>

<s>Literatura</s>

<s>Ferdo Šišić, Vojvoda Hrvoje Vukčić Hrvatinić i njegovo doba (1350.-1416.), Matica hrvatska 4, Zagreb 1902.</s><s>Јелена Мргић-Радојчић, Доњи Краји – Крајина средњовековне Босне, Филозофски факултет, Београд 2002.</s>

<s>Povezano 
Donji Kraji
Kotor
Zmajevac
Šiprage
Kotor-Varoš</s>

<s>Donji Kraji</s>

