Blatina (vinova loza)
<s>Blatina je autohtona sorta crnog vina iz Bosne i Hercegovine s područja Hercegovine, gdje zauzima oko trećinu ukupnih vinogradarskih površina.</s>

<s>Porijeklo i historija 
Blatina je najvjerojatnije porijeklom iz okolice Mostara.</s><s>Blatina je već na početku austrougarske uprave nad Bosnom i Hercegovinom 1878. bila najvažnija sorta crnog grožđa u Hercegovini - daleko ispred kadarke, koji se u njoj tada također uzgajao.</s><s>Prema suvremenim opisima oko 1900. godine, vina Blatine karakterizirala je "visoka boja i sadržaj tanina" te su, u usporedbi s vinima kadarke, čiji cvijet podsjeća na teška bordo vina, "imala karakter koji je više podsjećao na burgundska vina".</s><s>Blatina je i danas dominantna sorta crnog grožđa u Hercegovini.</s>

<s>Karakteristike 
Blatina je sorta plemenite vinove loze ().</s><s>Cvjetovi su funkcionalno ženski (autosterilni).</s><s>Zbog toga se sorta vinove loze uvijek uzgaja uz sortu oprašivač, najčešće uz istovremeno cvatuće sorte kambuša, merlot ili trnjak.</s><s>Ipak, jaka kiša tokom gnojidbe može dovesti do velikog propadanja uroda, zbog čega blatina ima i nadimak i sinonim "praznobačva" Ovaj kasno sazrijevajući kultivar opisan je kao općenito neosjetljiv na bolesti, ali osjetljiv na zimske mrazeve.</s><s>Blatina preferira suva i umereno vlažna zemljišta i toplu klimu.</s><s>Obilje vlage mu šteti, ne toleriše preterano vlažna tla.</s>

<s>Blatina je osetljiva na vremenske prilike, na primer, ako je sezona oprašivanja bila kišna, žetva će biti slaba.</s><s>Za takvo ponašanje je u nekim krajevima zovu „praznobačva“, odnosno „prazno bure“, ali je i dalje gaje, jer se sve hirovice blatine nadoknađuju kvalitetom vina.</s><s>Jedna loza daje do dva kilograma grožđa.</s><s>Grozdovi se sastoje od bobica nejednake veličine i dostižu težinu od 300 grama.</s><s>Zrele bobice su okrugle, prilično velike, tamno plave sa ljubičastom nijansom.</s><s>Koža je tanka, pulpa je sočna.</s><s>Sadržaj šećera 19-22%, u dobroj godini do 24%; kiseline 5-7 g/l, ekstrakt 25-32 g/l.</s>

<s>Distribucija 
Blatina se uzgaja gotovo isključivo u zapadnoj Hercegovini oko Čitluka, Međugorja, Ljubuškog i Čapljine.</s><s>S druge strane, u istočnoj Hercegovini oko Trebinja teren je nepogodan za uzgoj blatine.</s><s>Umjesto njega uzgaja se crvena sorta vranac.</s>

<s>Vino 
Blatina daje rubin crvena, puna i srednje teška vina s 12 do 13,5% alkohola, 5 do 7 g/l kiselosti, 25 do 32 g/l ekstrakta te aromama ribizla i kupine.</s><s>Blatine uvijek sadrže oko 15% primjesa sorte oprašivača.</s><s>Vrhunska vina proizvode se i s boljih položaja.</s><s>Skladištenje drvene bačve do pet godina povećava kvalitetu.</s><s>Neki proizvođači također razvijaju blatinu u hrastovim bačvama.</s><s>Blatina ima tamnu rubin boju.</s><s>Aroma je svetla, sa voćnim i bobičastim notama, ukus pun i harmoničan.</s><s>Odležana u hrastovim buradima godinu i više, blatina poprima note suvih šljiva, trešanja i čokolade.</s>

<s>Posluživanje 
Blatine se preporučuju na 18 do 20°C uz intenzivno začinjena jela, divljač, jela s roštilja, riblji paprikaš ili goveđu šunku.</s><s>Po prilici se nudi na kušanje iz drvene bukarske šolje umjesto čaše, jer se bukara pravi od kleke i daje vinu posebnu aromu.</s>

<s>Vidi također 
 Žilavka</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi</s>

<s>Bosanskohercegovačke autohtone vinske sorte</s>

