AIDS kao profesionalna bolest
<s>AIDS kao profesionalna bolest može biti priznata od strane stručnjaka medicine rada, ukoliko je radnik u procesu rada bio u kontaktu sa uzročnikom ove bolesti.</s><s>Kako se AIDS ili sindrom stečene imunodeficijencije prevashodno prenosi seksualnim putem i krvlju, pod povećanim rizikom da obole nisu samo homoseksualaci, prostitutke, promiskuitetne osobe, intravenski narkomani, deca majki koje su obolele od AIDS, već i osobe koje su primile krv transfuzijom i zdravstveni i drugi radnici.</s><s>Rizik od infekcije nakon uboda na iglu ili oštricu instrumenta je 0,4-0,5%.</s><s>Do infekcije može doći i posle kontaminacije sluzokoža inficiranih krvlju u toku opsluživanja obolelih od AIDS.</s><s>Iako je HIV izolovan i iz suza, pljuvačke, cervikalnog i vaginalnog sekreta, urina i majčinog mleka, do sada nije dokazano da je kontakt sa ovim telesnim tečnostima rizičan.</s>

<s>Opšta razmatranja 
Profesionalne bolesti
Profesionalne bolesti su karakteristični poremećaji fizičkog, mentalnog ili socijalnog ponašanja koji nastaju kao rezultat dugotrajnog bavljenja nekom profesijom.</s>

<s>Profesionalne bolesti izazvane biološkim agensima
Profesionalne bolesti izazvane biološkim agensima javljaju se u određenim profesionalnim grupama radnika koji su izloženi biološkim izvorima tokom rada.</s>

<s>U agense biološke prirode čije prisustvo u radnoj sredini može delovati na radnike spadaju: virusi i bakterije, gljive, protozoe, helminti, artropodi i dr.</s>

<s>Ovi mikroorganizmi (među kojima spada i AIDS) ili njihovi fragmenti mogu izazvati profesionalna oboljenja vezana sa radom.</s>

<s>Uslovi da AIDS bude proglašen profesionalnom bolešću 
Prvu grupu profesionalnih bolesti u Srbiji čine razna trovanja, odnosno bolesti izazvane hemijskim dejstvom.</s><s>Druga grupa su oboljenja izazvana fizičkim dejstvima, kao što su razna zračenja, buka, vibracije.</s><s>U trećoj grupi su takozvane uvezene bolesti, gde spada AIDS i tuberkuloza, na primer.</s><s>Četvrtu grupu čine plućne bolesti.</s><s>Većina evropskih zemalja, za razliku od Srbije, kao profesionalne priznaje i druge bolesti ukoliko se dokaže njihova neposredna veza sa radnim mestom, odnosno sa štetnostima i opasnostima određenog posla.</s>

<s>Da bi se AIDS proglasila profesionalnom bolešću kod nekog radnika (zaposlenog) potrebno je utvrditi:
 Da je oboleli radnik radio na poslovima i radnim mestimana na kojima je ostvario parenteralni kontakt sa uzročnikom bolesti (medicinski radnik, carinik, policajac itd);
 Dokaz o kontaktu sa uzročnikom na radnom mestu (overen opis poslova radnog mesta, izveštaj o povredi na radu, prostorna i vremenska povezanost sa uzročnikom);
 Serološka reakcija na AIDS je parametar koji podrazumeva prelazak latentnog stanja u manifestni oblik (dijagnoza utvrđena od strane specijaliste za infektivne bolesti);
 Dokazi iz kojih se stiče uvid u aktuelnu epidemiološku situaciju, ličnu, u porodici i u okolini, van radne sredine (podaci ordinirajućeg lekara o oboljevanju članova porodice).</s>

<s>Procena radne sposobnosti obolelog od AIDS</s>

<s>Procena radne sposobnosti vrši se na osnovu sistematskog specijalističkog pregleda, i svestranog multidisciplinarnog sagledavanja posledica koje je AIDS izazvala u organizmu nekog radnika.</s><s>Nakon toga može bit doneta odluka o pprivremenoj ili trajnoj sprečenosti za rad:
Privremena sprečenost za rad
Odluka o privremenoj sprečenost za rad donosi se u egzacerbacijama infekcije i traje do potpunog saniranja infekcije i stabilizacije opšteg stanja bolesnika.</s>

<s>Trajna sprečenost za rad
Da li će bolesnik dobiti trajnu ocenu radne sposobnosti zavisi od stadijuma bolesti, stanja imunološkog sistema i vrste posla.</s>

<s>Osobe koje su samo inficirane virusom HIV-a i one kod kojih postoje oportunističke infekcije, a nisu u akutnoj fazi bolesti, nisu sposobne za poslove:
 Na kojima bi zaposleni moglo da dođe u kontakt sa derivatima krvi; 
 Zdravstvenih radnika; 
 Za rad u kuhinjama i na mestima gde se priprema i distribuira hrana; 
 U vrtićima; 
 na kojima postoji povećana mogućnost infekcija.</s>

<s>U uznapredovalom stadijumu AIDS bolesti oboleli nisu sposobni za bilo koji posao i šalju se u invalidsku penziju.</s>

<s>Kriteriji za priznavanje HIV infekcije kao profesionalnog oboljenja 
 Da je radnik radio na poslovima i radnim mestima na kojima je ostvaren parenteralni kontakt sa uzročnikom bolesti.</s><s>Dokaz o kontaktu sa uzročnikom na radnom mestu.</s><s>Dokazi iz kojih se stječe uvid u aktualnu epidemiološku situaciju.</s><s>Serološka reakcija na AIDS-parametar koji podrazumeva prelazak latentnog stanja u manifestni oblik.</s>

<s>Rizična zanimanja</s>

<s>Zanimanja koja su pod rizikom od HIV infekcije uključuju:
 medicinske tehničare
 radnike u laboratorijama
 vadioce krvi
 lekare, stomatologe
 radnike na održavanju u zdravstvenim ustanovama
 terapeute disanja
 poštanske radnike
 turističke, ugostiteljske i saobraćajne radnike.</s><s>Ova zanimanja zahtvaju redovnu zdravstvenu kontrolu radnika, povrenmena testiranja na AIDS i zdravstveni nadzor nad uslovima rada.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Literatura 
 Vidaković A,editor.</s><s>Medicina rada I. Beograd:Udruženje za medicinu rada;1997.</s><s>Vidaković A,editor.</s><s>Medicina rada II.</s><s>Beograd:Udruženje za medicinu rada;1997.</s><s>Vidaković A. Profesionalna toksikologija.</s><s>Beograd: Udruženje toksikologa Jugoslavije;2000.</s><s>Gochfeld M. Occupational medicine practice in the United States since the industrial revolution.</s><s>J Occup Environ Med 2005;47:115-131.</s>

<s>Spoljašnje veze 
 Guidelines on HIV and AIDS for the postal sector
 HIV and AIDS: Guide for tourism sector</s>

<s>Medicina rada
AIDS</s>

