Univerzitet u Nišu
<s>Univerzitet u Nišu osnovan je 15. juna 1965. godine od fakulteta koji su tada bili u sastavu Univerziteta u Beogradu.</s><s>Univerzitet u Nišu u svom sastavu ima 13 fakulteta sa 1480 nastavnika i saradnika i 630 vannastavnih radnika, a na njemu studira 27.570 studenata.</s><s>Od osnivanja do danas diplomu ovog univerziteta steklo je 43.259 studenata, od kojih 1295 stranaca, magistarske teze odbranilo 2025 kandidata, a 1128 steklo titulu doktora nauka..</s>

<s>Istorijat 
Osnivanjem Univerziteta u Nišu zaokružuje se jedan značajan period u novijoj istoriji grada koji počinje 1960. godine formiranjem prvih niških fakulteta pod okriljem Univerziteta u Beogradu.</s><s>Bili su to Pravno-ekonomski, Medicinski i Tehnički fakultet, matice iz kojih se, u skladu sa mogućnostima i zahtevima vremena, sistematski razvijala sve složenija i sveobuhvatnija fizionomija Univerziteta u Nišu.</s><s>Univerzitet je u godini osnivanja imao 234 nastavnika i saradnika i 6.000 studenata.</s><s>Porast broja studenata, razvoj novih naučnih disciplina, ali i sve izraženije potrebe privrede i društvenih delatnosti, vremenom su uslovili reorganizaciju postojećih i osnivanje novih fakulteta.</s>

<s>Razvoj 
 1968. godine Elektronski odsek Tehničkog fakulteta prerasta u Elektronski fakultet;
 1970. iz Pravno-ekonomskog fakulteta izrastaju dva posebna fakulteta - Pravni i Ekonomski.</s><s>1971.</s><s>Mašinski i Građevinski odsek Tehničkog fakulteta postaju posebni fakulteti.</s><s>Iste godine osniva se i Filozofski fakultet sa sedam nastavnih grupa: Matematika, Fizika, Hemija, Sociologija, Psihologija, Anglistika i Fizičko vaspitanje;
 1972. iz sastava Građevinskog fakulteta izdvaja se Fakultet zaštite na radu;
 1979. počinje sa radom Tehnološki fakultet u Leskovcu;
 1987. na Filozofskom fakultetu se otvara Studijska grupa za srpski jezik i književnost;
 1993. godine počinje sa radom Učiteljski fakultet u Vranju;
 1995.</s><s>Građevinski fakultet, po otvaranju Odseka za arhitekturu menja naziv u Građevinsko-arhitektonski fakultet;
 1998.</s><s>Filozofski fakultet upisuje prvu generaciju studenata na Studijskoj grupi za istoriju.</s><s>Iste godine u Nišu počinju sa radom nastavna odeljenja Fakulteta likovnih umetnosti, kao i Fakulteta primenjenih umetnosti i dizajna kao organizacione jedinice Univeziteta umetnosti u Beogradu.</s><s>1999.</s><s>Iz Filozofskog fakulteta se izdvajaju dva fakulteta: Prirodno-matematički i Fakultet fizičke kulture;
 2000.</s><s>Prirodno-matematički fakultet dobija saglasnost za otvaranje odseka za geografiju i biologiju sa ekologijom, a sam Filozofski fakultet za osnivanje studijskih grupa za filozofiju, pedagogiju, slavistiku sa balkanistikom i umetnost, čime se stiču potrebni uslovi za inkorporaciju nastavnih odeljenja likovne i primenjene umetnosti u programske okvire Univerziteta u Nišu.</s><s>2002.</s><s>Osniva se Fakultet umetnosti sa tri studijske opcije - za likovnu, primenjenu i muzičku umetnost - koje su u prethodnom periodu funkcionisale u okviru Studijske grupe za umetnosti Filozofskog fakulteta.</s>

<s>Rektor</s>

<s>Rektor Univerziteta u Nišu u mandatu 1. januara 2010 — 30. septembar 2012. godine je prof. dr Miroljub Grozdanović, redovni profesor Fakulteta zaštite na radu.</s>

<s>Fakulteti 
Univerzitet u Nišu ima u svom sastavu 13 fakulteta:</s>

<s>U okviru globalne obrazovno-naučne orijentacije svakog od gore nabrojanih fakulteta postoji veći broj odseka, grupa ili smerova koji pružaju široke i raznovrsne mogućnosti obrazovanja od osnovnih i postdiplomskih studija do nivoa doktorata.</s><s>Nastavu na Univerzitetu izvodi ukupno 1.515 nastavnika i saradnika, od kojih je 133 angažovano po ugovoru.</s><s>Nenastavno osoblje broji 636 radnika.</s><s>Od osnivanja do školske 2009/2010. godine, na Univerzitetu u Nišu diplomiralo je 49512 studenata, od kojih su 1323 strani državljani.</s><s>Akademski naziv magistra nauka stekla su 2254 postdiplomca, a odbranjeno je 1275 doktorskih disertacija.</s><s>Izneti podaci se odnose na školsku 2009/2010 godinu.</s>

<s>Jedan od počasnih doktora Univerziteta u Nišu je Zigfrid Zelberher (od 2006).</s>

<s>Zgrada Univerziteta</s>

<s>Zgrada Univerziteta u Nišu (Banovina) sagrađena je 1887. godine za potrebe tadašnjeg Okružnog načelstva.</s><s>Izgrađena je u neorenesansnom stilu, po projektu Monumentalna i moderna građevina, kako je opisuje austrijski putopisac Feliks Kanic, imala je u to vreme dva sprata i ulazni deo sa keja koji je zgradu delio na dva simetrična krila u kojima su bili smešteni Sud, Načelstvo i Kapetanija.</s><s>U periodu od 26. jula 1914. do 16. oktobra 1915. godine, dakle u vreme kada je Niš bio ratna prestonica Srbije, u zgradi su bili smešteni kabinet Vlade i Ministarstvo inostranih dela.</s><s>Zvanična objava rata od strane Austro-Ugarske stigla je u ovu zgradu dva dana po useljenju Vlade.</s><s>Godine 1930. zgrada postaje administrativno sedište Moravske banovine.</s>

<s>Posle rata u periodu 1925-1930. starom delu je etapno dograđen još jedan sprat.</s>

<s>Druga faza dogradnje počinje 1930. godine, kada je Niš postao administrativno sedište Moravske banovine.</s>

<s>Reference</s>

<s>Univerziteti u Srbiji</s>

