Jean Meslier
<s>Žan Melije (15. jun 1664. – 17. jun 1729.) je bio francuski katolički sveštenik za kog je nakon smrti otkriveno da je napisao knjigu filozofskih eseja koji promovišu ateizam.</s><s>Rad je opisao kao "testament" svojoj parohiji i tekst osuđuje sve religije.</s>

<s>Biografija 
Žan Melije je rođen 15. juna u Ardenima.</s><s>Počeo je da uči latinski od lokalnog sveštenika 1678. i na kraju se pridružio sjemeništu; kasnije je izneo u predgovoru svog Testamenta da je to uradio da bi zadovoljio svoje roditelje.</s><s>Nakon završenih studija, 7. januara 1689. godine postao je sveštenik u Etrepinji u Šampanji.</s><s>Živeo je kao siromah i sav novac koji mu je ostao je poklonio siromašnima.</s>

<s>Kada je umro, u njegovoj kući su pronađene tri kopije rukopisa od po 633 stranica u kojima on osuđuje organizovane religije kao "zamak u vazduhu" i teologiju kao "nepoznavanje prirodnih uzroka svedenih na sistem".</s>

<s>Misli 
U Testamentu, Melije odbacuje ne samo Boga tradicionalnog hrišćanstva, već i deističkog Boga.</s><s>Za Melijea postojanje zla je u suprotnosti sa idejom dobrog i mudrog Boga.</s><s>On je negirao da se duhovna vrednost može postići pomoću patnje i koristio je deistički argument stvaranja protiv Boga pokazujući zlo koje je on dozvolio u ovom svetu.</s><s>Za njega, religije su izmišljotine vladajuće elite; iako su rani hrišćani bili primerni u deljenju svoje imovine, hrišćanstvo se odavno smanjilo na podsticanje usvajanja patnje i pokornosti tiraniji, kao što praktikuju kraljevi Francuske: nepravda je objašnjena kao volja višeg bića.</s>

<s>Melijeova filozofija je ateistička.</s><s>Takođe je negirao postojanje duše i odbacio koncept slobodne volje.</s><s>U 5. poglavlju piše: "Ako je Bog je neshvatljiv za čoveka, onda je naizgled racionalno da se nikada ne misli o njemu uopšte".</s><s>Boga opisuje kao "himeru" i tvrdi da Bog nije neophodan za moralnost.</s><s>U stvari, on dolazi do zaključka da "da li postoji Bog ili ne [...] ljudske moralne dužnosti će uvek biti iste dokle god ljudi poseduju svoju prirodu".</s>

<s>U svom najpoznatijem citatu piše o čoveku koji je "...želeo da svi veliki ljudi sveta i svo plemstvo može biti obešeno i udavljeno crevima sveštenika".</s><s>On priznaje da izjava može izgledati grubo i šokantno, ali dodaje da je to ono što sveštenici i plemstvo zaslužuju, ne iz osvete ili mržnje, već zbog ljubavi prema pravdi i istini.</s>

<s>Podjednako je poznata verzija Denija Didroa: "i [s] crevima poslednjeg sveštenika udavimo poslednjeg kralja".</s><s>Tokom političkih nemira u maju 1968. godine u Francuskoj, radikalni studenti su parafrazirali njegov citat "čovečanstvo neće biti srećano dok poslednji kapitalista ne bude obešen crevima poslednjeg birokrate."</s>

<s>Melije je takođe kritikovao socijalnu nepravdu i skicirao je ruralni protokomunizam.</s><s>Svi ljudi u regionu bi pripadali komunama u kojima će bogatstvo biti zajedničko, a svi će raditi.</s><s>Zasnovane na ljubavi i bratstvu, komune bi se udružile da pomognu jedne drugima i sačuvaju mir.</s>

<s>Volterov Ekstrakt 
Objavljeni su različiti uređeni apstrakti (poznati kao "ekstrakti") Testamenta, zbog veličine originalnog manuskripta i ponekad dodavanog materijala koji Meslier nije napisao.</s><s>Ovi apstrakti su bili popularni zbog dužine i stila originala.</s>

<s>Volter često pominje Melijea (zvao ga je "dobar sveštenik") u svojoj prepisci, u kojoj kaže njegovoj ćerki "čitaj i ponovo čitaj" Melijeov jedini rad i dodaje da "svaki pošten čovek mora imati Melijeov Ttestament u džepu."</s>

<s>Volter je objavio i svoju verziju rada, poznatu kao Extraits des sentiments de Jean Meslier.</s><s>Volter je promenio orijentaciju Melijeovih argumenata (mada je bilo drugih radova koji su ovo uradili) tako da se činilo da je on bio deista poput Voltera, a ne ateista.</s>

<s>Još jedna knjiga, Dobar osećaj (francuski: Le Bon Sens), je objavljena anonimno 1772. godine.</s><s>Dugo se prepisivala Melijeu, ali se ispostavilo da ju je napisao napisao Baron Holbah.</s>

<s>Značaj 
U svojoj knjizi U odbrani ateizmu, ateista i filozof Mišel Onfre opisuje Melijea kao prvog čoveka koji je napisao ceo tekst u prilog ateizmu.</s>

<s>Raul Vanegem, teoretičar Situacionističke internacionale, je pohvalio Melijeovu otpornosti prema hijerarhijskoj vlasti, tvrdeći da je on bio "jedan od poslednjih sveštenika iskreno lojalanih revolucionarnom osnovu svoje religije".</s>

<s>Prema Kolinu Breveru (2007) koji je bio producent predstave o Melijeovom životu:Istoričari raspravljaju o tome ko je prvi post-klasični ateista, ali Melije je prvi stavio svoje ime na neosporno ateistički dokument.</s><s>Za to što je ovaj važan događaj u velikoj meri nepriznat (Melije se ne pojavljuje u mnogim serijalima o ateizmu, poput onih Ričarda Dokinsa) je delimično kriv Volter koji je objavio 1761. godine grubo iskrivljen "ekstrakt", koji je predstavio Melijea kao deistu i potpuno zanemario njegov anti-monarhizam i proto-komunističke stavove.</s>

<s>Reference</s>

<s>Literatura 
 Brewer, Colin (2007).</s><s>"Thinker: Jean Meslier", New Humanist.</s><s>Vol.</s><s>122 (4), July/August.</s><s>Available online: .</s><s>Deprun, Jean; Desné, Roland; Soboul, Albert (1970).</s><s>Jean Meslier.</s><s>Oeuvres complètes.</s><s>Vol.1. Paris: Editions Anthropos.</s><s>Deprun, Jean; Desné, Roland; Soboul, Albert (1971).</s><s>Jean Meslier.</s><s>Oeuvres complètes.</s><s>Vol.2. Paris: Editions Anthropos.</s><s>Deprun, Jean; Desné, Roland; Soboul, Albert (1972).</s><s>Jean Meslier.</s><s>Oeuvres complètes.</s><s>Vol.3. Paris: Editions Anthropos.</s><s>Meslier, Jean .</s><s>Testament: Memoir of the Thoughts and Sentiments of Jean Meslier.</s><s>Translated by Michael Shreve. .</s><s>Morehouse, Andrew R. (1936).</s><s>Voltaire and Jean Meslier.</s><s>Yale Romanic Studies, IX.</s><s>New Haven: Yale University Press.</s><s>Wade, Ira O. (1933).</s><s>"The Manuscripts of Jean Meslier's "Testament" and Voltaire's Printed "Extrait" ", Modern Philology, Vol.</s><s>30 (4), May. str. 381–398 .</s>

<s>Spoljašnje veze</s>

<s>Works by Jean Meslier at Project Gutenberg
 Superstition In All Ages, Common Sense 
 Le bon sens du curé J. Meslier, suivi de son testament 
 1864 complete edition Volume 1, Volume 2 and Volume 3
 A translation of Voltaire's abridged "Testament".</s><s>Jean Meslier and "The Gentle Inclination of Nature" by Michel Onfray translated by Marvin Mandell</s>

<s>Katolički svećenici
Francuski ateisti
Francuski filozofi</s>

