Unska pruga
<s>Unska pruga je željeznička pruga na dionici Novi Grad (Bosanski Novi) - Bihać - Knin, ukupne dužine 179 km, koja od Sunje povezuje željezničku prugu Zagreb - Beograd sa Splitom.</s><s>Kroz Bosnu i Hercegovinu prolazi 120 km, a kroz Hrvatsku 59 km.</s><s>Ime je dobila zbog činjenice da između ovih krajnjih odredišta ide duž toka rijeke Une.</s><s>Na sedam mjesta prelazi iz Hrvatske u Bosnu i Hercegovinu i obrnuto.</s>

<s>Izgradnja 
Austro-Ugarska je relaciju Dobrljin - Bosanski Novi u dužini od 14 km. pustila u saobraćaj 24. juna 1879.</s><s>Od Dobrljina pruga je preko Sunje produžena do Siska (47,7 km) i završena 10. aprila 1882.</s><s>Izgrađeni dijelovi su dio željeznice od Banja Luke do Zagreba i dalje prema Beču.</s>

<s>Prvi dio Unske pruge, između Bosanskog Novog (Novi Grad) i Bosanske Krupe u dužini 34 km, izgradila je Kraljevina SHS, a u saobraćaj je pušten 7. oktobra 1920.</s><s>Nastavak do Bihaća (32 km) završen je 17. januara 1924.</s><s>Trasiranje dijela prema Kninu počelo je 1936.</s><s>Pred Drugi svjetski ratrat bilo je gotovo 4/5 pruge, kolosijek je bio položen od Bihaća do 25,8 km i od Knina prema Bihaću 24 km.</s><s>Stanični kolosijeci sa skretnicama bili su položeni u stanicama Bihaću, Ripču, Loskunu, Kninu, Golubiću i Drenovcu.</s><s>Za izgraditi ostalo je još 25 km tračnica i 12 km pragova.</s><s>Izgradnju je prekinuo rat.</s>

<s>U saobraćaj je puštena 1948. i pripadala je Jugoslavenkoj državnoj željeznici (JDŽ), odnosno Jugoslavenskoj željeznici od 1953.</s><s>Između Ličke Kaldrme i Knina, dužine 35 km. pruga je izgrađena trasom nekadašnje Štajnbas-Šipadove pruge.</s><s>U potpunosti je elektrificirana 1987. god. pa su vozovi mogli dostizati brzinu od 120 km/h. Prolazi kroz 36 tunela ukupne dužine od 12 kilometara, sa nekoliko vijadukta i dva mosta preko Une.</s>

<s>Pruga je postala najvažnija i najbrža poveznica Zagreba i Splita.</s><s>Bila je jedna od najvažnijih za čitavu Jugoslaviju (najviše za Hrvatsku i za BiH), otvarajući sjeverozapadnoj Bosni more i povezujući luke Split, Šibenik i Zadar sa srednjom Evropom, prevozeći pritom milion putnika i četiri miliona tona robe godišnje.</s>

<s>Sadašnje stanje 
Nakon raspada Jugoslavije promet ovom prugom je zamro.</s><s>Tokom rata na pruzi su srušena 3 mosta (obnovu je platila Evropska unija) koje su obnovile jedinice SFOR-a.</s><s>Kompletna pruga je razminirana (15 metara od kolosjeka sa svake strane), te su sanirana različita oštećenja.</s><s>Također, ugrađene su signalne oznake.</s><s>Samo je jedan putnički voz prošao 2001. godine od Zagreba do Knina.</s><s>Dionicom je prošlo još nekoliko teretnih vlakova, a onda je dijelom prepuštena zubu vremena.</s><s>Željezničkom infrastrukturom upravljaju tri željezničke uprave: Željeznice Republike Srpske, Željeznice Federacije BiH i HŽ Infrastruktura.</s>

<s>Bosanska dionica do Bihaća još je u funkciji.</s><s>Nakon završetka projekta sanacije kontaktne mreže na dionici Unske pruge Blatna – Bihać u dužini od 47 km, promotivni BH Voz za Bihać, sa Talgo garniturama, svečano je krenuo sa Željezničke stanice Sarajevo 02. jula 2018. godine.</s><s>Realizacijom ovog projekta, Željeznice FBiH su ispunile svoj cilj da povežu sve veće bosanskohercegovačke gradove u jedinstvenu željezničku putničku mrežu.</s><s>Uz sanaciju kontaktne mreže, uređene su i stanica Bihać, Cazin Srbljani, Bosanska Krupa i Bosanska Otoka.</s>

<s>Galerija željezničkih stanica</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi 
 Zvonko Špišić: Unska pruga</s>

<s>Željezničke pruge u Bosni i Hercegovini
Bihać</s>

