Lateks
<s>Lateks (lat. latex) je bijeli mliječni sok mnogih biljaka za kojeg se drži da ima zaštitnu, a vjerojatno i hranidbenu ulogu.</s><s>Najpoznatiji je lateks kaučukovca od kojeg se proizvodi prirodni kaučuk.</s><s>Dobiva se urezivanjem kore, a sastoji se od disperzije makromolekula poliizoprena u vodi.</s><s>Osim kaučuka, iz prirodnog lateksa pripravljaju se i balata i gutaperka.</s>

<s>Lateksom se nazivaju i u vodi dispergirani polimerizati sintetskog kaučuka i nekih drugih polimera, na primjer poli(vinil-klorida) i poli(vinil-acetata).</s>

<s>Prirodni kaučuk 
Prirodni kaučuk osušeni je mliječni sok (lateks) tropskog drveća iz roda kaučukovca.</s><s>Najveći prinos lateksa daje plantažni uzgoj biljke Hevea brasiliensis (95% svjetske proizvodnje prirodnoga kaučuka), koja potječe iz doline Amazone, a od početka 20. stoljeća uzgaja se pretežito na plantažama jugoistočne Azije.</s><s>Lateks se dobiva urezivanjem kore kaučukovca, odakle on lagano istječe i stalno se skuplja.</s><s>Njegov sastav i količina ovise ponajprije o vrsti drveta, sezoni i uzgoju.</s><s>Osnovni je sastojak lateksa i prirodnoga kaučuka cis-1,4-poliizopren, polimer izoprena, s velikim lančastim makromolekulama, koje se pri istezanju razvlače i tvore vrlo dugačke paralelne snopove, što je osnova velike elastičnosti proizvoda na bazi kaučuka (elastomeri).</s>

<s>Proizvodnja prirodnoga kaučuka počinje koagulacijom lateksa dodatkom razrijeđenih kiselina (mravlja, octena).</s><s>Stajanjem nastaje talog kaučuka, koji se odvaja, ispire vodom i obrađuje prolaskom kroz sustav dvovaljaka, suši toplim zrakom i izvlači u vrpce ili preša u bale.</s><s>Kaučuk je amorfne strukture; na hladnoći je krhak, na temperaturi višoj od 100 °C ljepljiv i mekan poput voska.</s><s>Obradbom (gnjetenjem) na zagrijanim dvovaljcima ili u miješalicama (mastikacija) kaučuku se smanjuje molekularna masa pa postaje plastičan i prikladan za daljnju preradbu.</s><s>Kaučuku se zatim primješavaju sredstva za vulkanizaciju (ponajprije sumpor) i drugi dodatci, pa se tako priređena kaučukova smjesa vulkanizacijom prerađuje u gumene proizvode (guma).</s><s>Dio lateksa koncentrira se na 63 do 70% suhe tvari i izravno upotrebljava u različite svrhe: višekratnim uranjanjem prikladnih kalupa nastaju tanki filmovi, koji se suše, vulkaniziraju i odvajaju (rukavice, baloni), a koncentrirani lateks služi i za impregnaciju tekstila, papira ili kao ljepilo.</s><s>Najveća je primjena lateksa u izradbi pjenastih (spužvastih) polimernih materijala.</s>

<s>Balata 
Balata (iz karipskoga paláta, bálata) je trgovačko ime za drvo nekih vrsta rodova Manilkara (M. bidentata i M. huberi) i Mimusops (M. balata) iz porodica raširenih na području Srednje Amerike, Gvajane i sjeveroistočnog Brazila.</s><s>Drvo je jedričavo, srž boje svježega mesa, a poslije tamnosmeđa.</s><s>Drvo je vrlo teško, tvrdo, čvrsto, elastično i trajno; razmjerno dobro se obrađuje.</s><s>Upotrebljava se u brodogradnji, vodogradnji, za izradbu furnira, parketa, glazbenih instrumenata.</s>

<s>Balata je i tvrda, neelastična, kaučuku slična tvar dobivena sušenjem soka drva balata.</s><s>Može se vulkanizirati pa služi za proizvodnju brtvi, izolatora, remenja za strojeve, kao vanjski sloj lopti za golf i slično.</s>

<s>Gutaperka 
Gutaperka (engl. guttapercha, od malajski getah: biljno ljepilo, guma + perchah: vrsta drveta) je osušen mliječni sok (emulzija) od tropskoga drveća roda Palaquium iz porodice Sapotaceae, koje raste od Malaje do Sumatre, a uzgaja se i u kulturama.</s><s>Mliječni sok iz kore i srčike vadi se zarezivanjem stabla ili ekstrakcijom iz listova.</s><s>Na zraku se sok brzo skrutne u sivožutu tvrdu masu s mnogo smole.</s><s>Slična je sastava kao kaučuk, od kojega je tvrđa i manje elastična.</s><s>Blagim zagrijavanjem (oko 50 °C) gutaperka postaje mekana i plastična, a upotrebljava se u zubarstvu, kao izolacijski materijal, u proizvodnji gume za žvakanje i slično.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Materijali
 Biljni proizvodi</s>

