Pomjan
<s>Pomjan - Paugnano (tal.) - Pomian (istrovenetski) je naselje na brdu iznad doline Dragonje u sjeverozapadnoj Istri pod općinom Kopar.</s>

<s>Geografija 
Pomjan je smješten između Šmarja (Monte di Capodistria) i Mareziga (Maresego), na prostranom proplanku imeđu dva vrha Poljane (monte Romano) 405 m n/v i brda Guardia-Straža 377 m.</s>

<s>Latinski naziv mjesta je Pomilianum, a poneko pretpostavlja i Pagus Jani, povjesničar Pietro Kandler spominje rimski naziv Pomianum.</s><s>Istrijani su mjesto uvijek zvali Pomian i po pučkoj etimologiji ime dolazi od riječi 'pomi' (stabla jabuke).</s>

<s>Staro mjesto se skoro u potpunosti stere na mramornnom pješćenjaku iz srednjeg eocena.</s><s>Područje Pomjana prostire se od potoka Cornalunga na sjeveru i rijeke Dragonje na jugu.</s><s>Brežuljci i udoline su obrađeni ili obrasli hrastovom šumom dajući mjestu pitoresknu sliku, a iz mjesta se pruža panoramski pogled na Kopar (prema zapadu), dolinu Dragonje i potoka Kornalunga prema jugu i sjeveru</s>

<s>Povijest 
Ovuda je prolazila važna rimska cesta Via Flavia koja je spajala Trst sa Pulom spuštajući se po Čenturu (Centora) i preko sedla Babiči se spuštala prema dolini Drnice (Dernige). druga cesta se iz Pomijana spuštala prema dolini Dragonje do luke Kaštel (Castelvenere).</s>

<s>Na brdu Polana (M.te Romano) okrugli vrh nazivaju Colombèra gdje se nalaze sačuvani temelji histarsko-keltskog kašteljera promjera oko 450 m. Tu je nađen brončani prsten ukrašen sa 6 pločica.</s>

<s>U Pomjanu i okolici nađeni su ostaci rimskog vodovoda i tragovi rimskih nastambi pa otud i toponim M,te Romano - Rimski vrh.</s><s>Na brdu Guardia-Straža postoji rimski zid podruma (vjerojatno ostaci castruma) u neposrednoj blizini glavne crkve; brdo je bilo prethodnica brežuljku Čentur-Centòra nasuprot.</s><s>Rimski vrh i područje južno od Pomiana su bili centar arheoloških istraživanja.</s><s>Ovdje je nađena romanička crkva te rimski novčići iz razdoblja Marka Antonija i Maksimijana.</s>

<s>U srednjem vijeku Pomjan je bio utvrđeni gradić Među mještanima Muggia, koji su se 1202. zakleli na vjernost duždu Enricu Dandolu, uključenom u 4. križarski rat, pojavljuje se neki Antonio de Paugnan.</s><s>1211. koparski biskup Assalone, koji je dobio Pomjan u feud od pulske biskupije (koja ga je dobila 1028. kao poklon od cara Konrada II), daje porodici Verzi iz Kopra desetinu od naselja.</s><s>1559. obnovljene su zidine za obranu od turskih i uskočkih horda.</s><s>Pomjanski plovan (parohija) koja postoji od 1121,, bila je pod koparskom dijecezom koja je 1460. smanjena gubitkom nekih parohija.</s>

<s>Slavene kao kmetove ovdje naseljavaju feudalci, a večinu je činilo romansko stanovništvo koje je uslijed kuge desetkovano pa Venecija u XVI. i XVII. st. kolonizira ovo područje s izbjeglicama iz sjeverne Dalmacije.</s>

<s>Mjesto je još uvijek sačuvalo seoski ambijent.</s><s>Pomjan je bio poznat po vinima iz vinograda na južnoj padini prema vali Dragonje zaštičenoj od snažnih udara bure.</s>

<s>Spomenici i zanimljivosti</s>

<s>Glavna je crkva posvećena sv. Juri, a manje crkve su Djevice Marije i sv. Stefana koja se nalazi na poče5ku naselja obojana u oker žutu.</s>

<s>Crkva sv. Jurte (San Giorgio) je konstrukcija na dvije vode, s poligonalnim apsidama.</s><s>Toliko je masivna da izgleda kao utvrda (poput one u Koštaboni).</s><s>Izgrađena je 1796. iznad starije crkve.</s><s>Na južnoj fasadi su sačuvani njeni prozori s vitražima.</s><s>Ulazni portal se sastoji od 4 kolone sa pseudodorskim kapitelima, a uklesana je 1915. godina restauracije, Unutra se mogu vidjeti freske iz XVIII. st.</s><s>Zanimljiv je zvonik koji je izgradio "Carnielli" 1866. kako podsjeća natpis na pročelju skupa s imenim namjesnika Pasquale Bemcica, vijećnika Perossa i paroha Marca Andolseka.</s><s>Ovaj toranj ima gore jedan dentalni vijenac i drugi vijenac iznad 4 bifore od bijelog vapnenca; vijenac ima četiri voltice i 4 malena vrška tornja.</s>

<s>Crkvica Marijinog rođenja je zanimljiva zbog sačuvanih fresaka iz XV. st. te po glagoljskim natpisima, od kojih je najstariji iz 1439.</s>

<s>Izvor 
Alberi, Dario, Istria, storia, arte, cultura, Lint Editoriale, Trtieste</s>

