Świdnica
<s>Świdnica (njemački: Schweidnitz) je grad od 56,803 stanovnika na jugozapadu Poljske u Donjošleskom vojvodstvu.</s>

<s>Geografske karakteristike</s>

<s>Świdnica leži duž rijeke Bystrzyce pored njemačko-češke granice, udaljena 53 km Wrocława, 20 od Wałbrzycha, 63 od Jelene Góre i 58 km Legnice.</s>

<s>Smatra se za jedan od najljepših (i najbolje očuvanih) gradova Donje Šleske, jer ima preko 1000 spomenika, među inim i luteransku crkvu sv.Trojstva, jednu od najvećih građevina izgrađenu fahverkom.</s><s>Ona je zajedno sa sličnom crkvom iz Jawora - 2001. uvrštena na UNESCO-vu Listu mjesta svjetske baštine u Evropi kao lokalitet pod imenom - Crkve mira.</s>

<s>Historija</s>

<s>Za ranog srednjeg vijeka kraj oko Świdnice bio je dom zapadnoslavenskog plemena Šlezana.</s>

<s>Świdnica se prvi put spominje kao grad (civitas) u dokumentu iz 1267., ali kako nema sačuvanu povelju pretpostavlja se da je gradska prava dobila oko 1250.</s>

<s>Świdnica je krajem 13. vijeka, kad je njom vladao Bolko I Surovi postala prijestolnica vojvodstva, koje je krajem 14. vijeka postalo Vojvodstvo Świdnica-Jawor.</s><s>To su bila prosperitetna vremena, kad je opasan bedemima, podigao župnu crkvu i dva samostana, pa je krajem 14. vijeka imao 6 000 stanovnika.</s>

<s>Kad je u Bitci na Mohačkom polju poginuo češki kralj Ludovik II.</s><s>Jagelović, dotadašnji donjošleski vladar, vlast nad njegovim 
domenama preuzeo je Ferdinand I., odnosno Habsburška monarhija.</s>

<s>Za Tridesetogodišnjeg rata  (1618.-1648.) cijela je Šleska bila gotovo potpuno opustošena, pa tako i Świdnica.</s><s>U vrijeme Rata za austrijsko naslijeđe Kraljevina Pruska je anektirala Świdnicu kao i čitavu Donju Šlesku.</s><s>Ubrzo nakon tog su po naredbi pruskog kralja Fridrika II oko grada podignuti novi bedemi.</s>

<s>Za Sedmogodišnjeg rata (1756.-1773.) Świdnica je četiri puta opsjedana i zauzimana, pa je i poprilično razorena.</s>

<s>Industrijski razvoj i dolazak željeznice krajem 19. vijeka, rezultirao je porastom stanovništva od približno 15 000 - 1852., na više od 28 000 1900.</s>

<s>Nakon Drugog svjetskog rata, za kojeg je grad prošao bez razaranja njemačko stanovništvo je protjerano iz grada, a umjesto njih doseljeni su Poljaci ponajviše iz Malopoljske.</s><s>Od 2004.</s><s>Świdnica je centar vlastite biskupije.</s>

<s>Privreda 
Današnja Świdnica je financijski centar poljoprivredne okolice, grad sa velikom šećeranom i pogonima kemijske, tekstilne, metalne i drvne industrije.</s>

<s>Pobratimski gradovi 
Świdnica ima ugovore o partnerstvu sa slijedećim gradovima;</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Urząd Miejski w Świdnicy (službene stranice)</s>

<s>Gradovi u Poljskoj</s>

