Boršt, Koper
<s>Bošte (istar.) - Boste (tal.) - Boršt (slov.) selo u sjevernoj Istri nad dolinom rijeke Male Dragonje, u sastavu općine Kopar.</s>

<s>Geografija 
Bošte se nalai na brdu Varda iznad Brežinskog potoka koji je pritoka gornjeg toka Male Dragonje (Dragogna piccolo), 13 km istočno od Kopra.</s><s>Na pola puta između Pomjana (Paugnano) i Mareziga (Maresego), široka asfaltirana cesta silazi u visoku dolinu Male Dragonje, prolazi kroz mjesto gdje je predviđena izgradnja umjetnog jezera pa uzbrdo prolazi kroz Glem (Geme) pa dalje do kote od 330 m ispod vrha Varde (359 m n/v) gdje je zaselak Gorenjci, selo Bošte (352 m) te zaselak Baratali, a još dalje Labor (Laura).</s><s>Brdo je eocenski masiv s usječenim udolinama koje su izdubili potoci.</s><s>Svo brdo se sastoji od plodnih terasastih njiva.</s>

<s>Sa sljemena brda pruža se lijep pogled na Kopar, Trst, a za lijepa  vremena i na cijeli Tršćanski zaljev.</s><s>Nasuprot se vide Marezige, a desno Lopar  Zapadno od sela se nalaze prostrani vinogradi poduzeća Agraria Koper.</s>

<s>Znamenitosti</s>

<s>Bošte je selo sa starim kućama uz cestu.</s><s>Tu se nalazi i kamena staroistarska crkvica ss.</s><s>Roka i Sebastijana na podsjećanje na kugu koja je harala po Istri; u crkvi oltarna slika prikazuje ova dva sveca, a sa strane su statue sv. Katerine e sv. Ivana Krstitelja (Giovanni Battista).</s><s>Vani na zvoniku na jedro nalazi se malo zvono, dok drugo nedostaje.</s><s>Portal nema nikakav natpis, a crkvica se datira u XIII. st.</s>

<s>Po usmenoj predaji smatra se da je u Boštama rođen sv. Nazario, zaštitnik Kopra i njegov prvi biskup.</s><s>Njegove relikvije su čudom otkrivene 601; koje su odnijeli Đenovljani za vrijeme pljačke 1380, a vraćene su 1422.</s><s>Crkvica na groblju koja se nalazi na vrhu brda na cesti za Glem (Geme), posvećena je sv. Nazariju.</s>

<s>Povijest</s>

<s>U rimsko vrijeme tu se nalazilo naselje Elpidium.</s><s>Novoslovensko ime Boršt (njem. šuma) dato je u procesu slovenizacije Istre po uzoru na mnoga slovenska sela okružena šumom.</s>

<s>Za vrijeme 2. svjetskog rata u okolici Bošta djelovala partizanska komanda mjesta Kopar.</s><s>Svake se godine organizira pohod na bunker 8. februara, za slovenski kulturni praznik.</s>

<s>Nakon rata je u selu izgrađen zadružni dom gdje je kasnije bilo  i otkupno mjesto za sve poljoprivredne proizvode.</s><s>Električna struja je uvedena 1954.</s><s>Do 1965. je u selu djelovala osnovna šlola.</s><s>Ranije je u selu bila gostiona i trgovina.</s><s>Vodovod je bio doveden 1990.</s>

<s>Stanovništvo 
Bošte su 1931. imale 345 stanovnika da bi nakon rata velik broj stanovnika iseljava pa su 1961. imale 175. stanovnika, 2002. 103 stanovnika, da bi prema Statističkom uredu RS 2020. porastao na 227 stanovnika.</s>

