Tvrđava u Bosanskoj Krupi
<s>Tvrđava u Bosanskoj Krupi nastala je u periodu srednjeg vijeka na području općine Bosanska Krupa, Bosna i Hercegovina.</s><s>Tvrđava je proglašena za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.</s>

<s>Lokacija 
Nalazi se u sredini današnje Bosanske Krupe, na brežuljku uz desnu obalu Une.</s>

<s>Historija  
Prvi pisani tragovi o župi na području Bosanske Krupe datiraju još od 1072. god.</s><s>Središte župe je tvrđava, izgrađena u XIII. stoljeću, koja je tokom srednjeg vijeka naizmjenično u vlasništvu hrvatske vlastele (Babonići, Ivaniš Korvin, Ivan Karlović, Zrinjski) i ugarskog kralja.</s>

<s>Surin-paša Bosanski sa 2000 konjanika i 5000 vojnika pokušavao je 1522. i 1523. god. da osvoji ovaj grad puna četiri mjeseca i to je označeno prvim pokušajem Osmanlija da osvoje krupsku tvrđavu.</s><s>Predvođeni pašom Mustafom Sokolovićem, 23.</s><s>Juna 1565. god.</s><s>Osmanlije osvojili su grad i tvrđavu, kada je poginuo i branitelj Matija Bakić.</s><s>Nakon toga Krupski grad počinje se širiti na lijevu i desnu obalu rijeke Une.</s>

<s>U tvrđavu smještena je jaka posada, dobro snabdjevena oružjem i municijom, koja je 1577. brojila 300 konjanika i 400 pješaka.</s><s>Pored dizdara sjedio je u Krupi i kapetan od 1565.</s><s>I dizdari i kapetani Krupe bili su do druge polovine XVIII vijeka iz porodice Badanjkovići ili Badnjevići.</s><s>Kako se vidi iz triju turskih isprava od 1566. prvih godina poslije zauzeća Krupe, a vjerovatno i kasnije, posada toga grada, kao i ona u Kamengradu, primala je platu od prihoda mukate fojničkih i kreševskih rudnika i sarajevske voskarnice.</s>

<s>Osmalijama je Krupa bila važno uporište za dalja osvajanja prema sjeveru i zapadu, a za to im je bilo važno da osvoje Bihać i okolne utvrde u Krajini.</s><s>Od zauzeća Krupe pa do Karlovačkog mira 1699. godine vodile su se česte borbe između austrijskih i osmanskih trupa.</s><s>Austrijanci su opsjedali Krupu 1581. i 1692. godine.</s><s>Posljednji veći napad austrijskih trupa uslijedio je 1716. godine u vezi sa bojem pod Banjom Lukom.</s><s>Krupa nije pala, ali je njena okolina  popaljena.</s>

<s>Prema popisu izvršenom 1833. godine tvrđava u Krupi (u kadiluku Kamengrad), bila je dobro opskrbljena.</s><s>Među ostalim tu je bilo 14 topova raznih kalibara, 3300 oka baruta, tj. 66 sanduka, 60 oka olova u polugi, 4 oke misirskog fitilja, puno alata krampova, lopata i sjekira.</s>

<s>Opis 
Tvrđava u Krupi sastoji se od Donjeg i Gornjeg grada.</s><s>Prvo imala je oblik gotičkog grada sa jakom branič kulom, dvorištem zaštićenim sa dvije kule i oborom na južnoj i istočnoj strani.</s><s>U periodu XVI.</s><s>-XVII. vijeka izmijenjen je gabarit Gornjeg grada (35x20 metara).</s><s>Ploča o popravci iz 1785. bila je iznad gradskih  vrata još 1884. i njen sadržaj očuvao se u djelomičnom prijevodu u Kalendaru Bošnjaku 1888.</s>

<s>Dana 11 mjeseca zul-ka'de, godine 1198. (1.8.1783.) za vlade cara Abdul Hamid Hana i za vezirstva Silihdar Abdalah-paše u Bosni, vještinom Nuri-bega obnovi se krupska tvrđava kao ružica.</s>

<s>Literatura 
 Radoslav Lopašić, Bihać i Bihaćka krajina (II izdanje), Zagreb, 1943.</s><s>Hamdija Kreševljaković, "Prilozi povijesti bosanskih gradova pod turskom upravom", Prilozi za orijentalnu filologiju i istoriju jugoslovenskih naroda pod turskom vladavinom II, Orijentalni institut u Sarajevu, Sarajevo, 1952., 119-184.</s><s>Hamdija Kreševljaković, "Stari bosanski gradovi", Naše starine I, Sarajevo, 1953., 7-45.</s><s>Marko Vego, Naselja bosanske srednjovjekovne države, Sarajevo, 1957., str. 11
 "Pregled konzervatorsko-restauratorskih radova u proteklih dvadeset pet godina", Naše starine XIII, Sarajevo, 1972., 30-36.</s><s>Ivo Bojanovski, "Krupa na Uni, Krupa-srednjovjekovno i tursko utvrđenje", Arheološki pregled 16, Beograd, 1974., 129-132.</s><s>Hamdija Kreševljaković, "Kapetanije u Bosni i Hercegovini", Izabrana djela I, Sarajevo, 1991.</s><s>Milan Kruhek, Krajiške utvrde i obrana hrvatskog kraljevstva tijekom 16. vijeka, Zagreb, 1995.</s><s>Dubravko Lovrenović, Na klizištu povijesti (sveta kruna ugarska i sveta kruna bosanska) 1387-1463, Zagreb-Sarajevo, 2006.</s><s>Husref Redžić, 2009 - Srednjovjekovni gradovi u Bosni i Hercegovini</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi</s>

<s>Zvanična stranica općine Bosanska Krupa 
 Zvanična stranica komisije nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine</s>

<s>B
Nacionalni spomenici u Bosanskoj Krupi</s>

