Herbert Spencer
<s>Herbert Spencer (Derby, 27. travnja 1820. - Brighton, 8. prosinca 1903.), engleski je filozof i sociolog.</s>

<s>Život</s>

<s>Utemeljenje sociologije 
Uz dvojicu preteča sociologije, zasluge za utemeljenje sociologije pripadaju i H. Spenceru, koji je Comteov suvremenik.</s><s>Ovaj engleski filozof također je bio pozitivist koji  u svojoj klasifikaciji čini stanovitu iznimku, stavljajući psihologiju (kao samostalnu znanost) između biologije i sociologije.</s><s>Psiha je čovjekova, drži Spencer, zadnji problem biologije, a prvi faktor sociologije.</s><s>Osim psihologije, i druge društvene znanosti (ekonomija, teorija države i prava, etika, estetika i dr.) imaju svoju samostalnost i kao takve ravnopravne su sociologiji.</s>

<s>Ono zbog čega ima potrebe spominjati Spencera i njegovu utemeljiteljsku ulogu u sociologiji, odnosi se na njegov osobit sistem znanosti o društvu, izgrađen na zakonima evolucije, koje u razvijenim formama nalazimo u njegovom djelu  Prvi principi ili načela.</s><s>Spencerova teorija evolucije temelji se na tri  osnovne istine ili načela i četiri sekundarna načela.</s><s>Tri Spenecerove osnovne istine su:
 zakon o inerciji sile (postojanje uzroka nije moguće spoznati),
 spoznaja o neuništivosti materije i
 spoznaja o kontinuitetu kretanja.</s>

<s>Sekundarna načela na kojima Spencer utemeljuje svoju teoriju o evoluciji jesu:
 spoznaja o trajnosti odnosa među silama ili uniformiranost kretanja,
 spoznaja da se energija transformira, i nikad se ne gubi, tj. ne uništava se,
 spoznaja kako se kretanje vrši linijom najmanjeg otpora (ili najveće privlačnosti) i
 spoznaja o ritmičnosti ili promjenljivosti kretanja.</s>

<s>Teorija evolucije 
Svoju teoriju evolucije (biologizam) Spencer obrazlaže na sljedeći način: Evolucija je integracija materije uz istodobno trošenje kretanja za koje vrijeme materija prelazi iz jedne relativno neodređene, inkoherentne (nepovezane) homogenosti u relativno koherentnu (povezanu) hetergenost i za koje vrijeme zadržano kretanje prolazi kroz paralelnu transformaciju.</s><s>Dakle, Spencer na jednoj strani tvrdi kako je evolucija razvojni proces od homogenih (jednolikih i indiferentnih) ka heterogenim (raznolikim i diferenciranim) stanjima, a na drugoj strani kako evolucijski razvoj ima i svoju suprotnost u procesima uništenja, raspadanja, pri čemu dolazi do uništenja tekovina evolucije.</s>

<s>Teorija evolucije obuhvaća svu prirodu (organsku i anorgansku).</s><s>Ona koja se bavi razvojem živih bića zove se teorija descendencije.</s><s>Najpoznatija je Darwinova, po kojoj su pojedine individue bolje prilagođene životnim uvjetima.</s><s>U borbi za opstanak takve individue pobjeđuju (superiornije su), a genetski pozitivna svojstva nasljeđivanjem se prenose na nadolazeće (nove) generacije.</s>

<s>Iz tako shvaćene teorije o evolucijskom razvoju, Spencer je došao do zaključka kako se iz anorganskog svijeta razvio organski svijet, a iz ovoga društvo i čovjek.</s><s>I dalje, kako su društvo i društvene grupe slične biološkim organizmima.</s><s>Spencer iznalazi sljedeće sličnosti između organizma i društva:
 i društvo i organizam (za razliku od anorganske materije) rastu i uvećavaju svoj opseg,
 uvećanjem veličine, raste i složenost njihove strukture,
 progresivnu diferencijaciju strukture i u društvu i u organizmu prati slična diferencijacija funkcijā,
 evolucija uspostavlja u društvu i živom organizmu ne samo razlike, već i konačno povezane razlike koje su takve prirode da omogućavaju i jedno i drugo,
 analogija potaje još očiglednija ako se prihvati da je svaki organizam društvo (i obrnuto),
 i u društvu i u organizmu život cjeline može biti uništen, ali jedinke će nastaviti živjeti još stanovito vrijeme.</s>

<s>Osim ovih izloženih sličnosti, između društva i organizma postoje i stanovite razlike.</s><s>Naime:
 društva, za razliku od organizama, nemaju neku određenu tjelesnu (fizičku) formu, a pojedinci su slobodni i prostorno diferencirani,
 dijelovi društva nemaju fiksni odnos prema cjelini, kao što imaju organizmi (npr. ne postoji neki društveni mozak) i
 u organizmu sastavni dijelovi postoje radi funkcioniranja (dobrobiti) cjeline, dok u društvu cjelina postoji zbog dobrobiti članova društva.</s>

<s>U svojim sociološkim djelima Studij sociologije i Načela sociologije, Spencer razlaže brojne društvena probleme.</s><s>Među njima osobito pitanje ravnoteže među predmetima u prirodi, ali i među društvima, društvenim grupama i klasama, Održavanje ravnoteže inicira borbu za opstanak, iz čega proizlazi da je konfliktnost (sukobljavanje) između društava, društvenih grupa nešto očekivano, stalno.</s><s>Iz ove borbe za opstanak pojavljuje se strah od drugih bića, ali i od smrti.</s><s>Iz ove borbe za opstanak, iz pojavnosti straha, Spencer promišlja politiku.</s><s>Politika ima svoj korijen u strahu od drugih bića, a religijska moć u strahu od smrti.</s><s>Društveni konflikti koje stvaraju i potiču politički vođe i religijski dostojanstvenici, rezultirat će pojavom militarističkog društva, usmjerenog ka ratovima.</s><s>Slijedom toga, ratovi će poticati integriranost manjih društvenih grupa u veće grupe, a ti se pak procesi proširuju na ona područja na kojima u miru živi sve više ljudi angažiranih u proizvodnji.</s>

<s>Iz militarističkog, ratnog stanja, rađa se mirnodopsko stanje, koje je za Spencera industrijsko društvo.</s><s>Život u miru i radu utječu na sveukupno ponašanje pojedinaca, prilagođavajući društvenu organizaciju svrsi solidarnog zajedništva.</s><s>Osjećaj slobode prisutan je kod pojedinca i u organizaciji; on rađa koheziju pojedinaca i uspostavlja ravnotežu unutar društvene zajednice.</s>

<s>Na osnovi nazora Herberta Spencera razvila se idealistička mehanicistička hipoteza, mehano-lamarkizam, koja spada u skupinu neolamarkističkih hipoteza.</s>

<s>Filozofija politike 
Poput svojih prethodnika, i Spencer se bavio političkim pitanjima.</s><s>Osobito se to odnosi na pitanja države i političke vlasti.</s><s>On će na tragu svoje organicističke teorije u svojem sociološkom korpusu promovirati državu kao sustav čija je osnovna zadaća reguliranje života društvenog organizma.</s><s>Slijedom toga, Spencer će ustvrditi kako nije moguća opstojnost društva ukoliko nije ustrojena država, odnosno državna vlast.</s><s>Ovo i zbog činjenice što društvo nije puko mnoštvo pojedinaca, već je ono organizirana zajednica u kojoj susrećemo društvene jedinke, a koje štiti država.</s>

<s>Pojavnost države i političke vlasti Spencer nalazi u najprimitivnijim društvima, koja se susreće i kod  suvremenih i razvijenih društava.</s><s>Na temeljima ovog iskaza, Spencer gradi političku strukturu države, koju čine:
 vođa, 
 grupa sposobnijih i uglednijih (konzultativno ili savjetodavno tijelo) i
 mnoštvo sljedbenika koji imaju zadaću slijediti vođu ili konzultativno tijelo, a koje Spencer naziva predstavničko tijelo.</s>

<s>Društvo u industrijskom režimu elastično je i lako se prilagođava promjenama - budući da više nema potrebe za privrednom autarhijom (samodostatnoću), kruta protekcionistička politika mora pasti, dok ekonomske barijere među nacijama postupno nestaju.</s><s>Može se očekivati regionalni oblik ili federalni oblik vladavine kao cilj političke organizacije.</s><s>Kad je pak u pitanju utjecaj industrijskog razdoblja na izgled društva, može se reći da će patriotizam postajati sve istančaniji, društvo će gubiti vjeru u nepogrešivu efikasnost državnog miješanja, dok će pojedinci postajati snažniji, samouvjereniji, poštujući uzajamno svoja prava.</s><s>Treba očekivati novo razdoblje, posvećeno razvoju čovjekove moralne prirode kada industrijski poredak bude usavršen.</s><s>Krajnji ili konačni oblik društvene i političke organizacije bit će etička država.</s>

<s>Liberalističku ideologiju koje susrećemo kod Spencera dala je svoj prilog (teoriji) pitanju demokracije.</s><s>Za njega, pojmovno, demokracija znači jednaku slobodu za sve ljude.</s><s>U skladu s time, Spencer zagovara ravnopravnost građana, koja može postojati isključivo u kapitalističkom tržištu roba i radne snage.</s><s>Zato će Spencer definirati demokraciju kao političku organizaciju izgrađenu u skladu sa zakonom jednake slobode.</s><s>Dela 
 Knjige 
 O pravoj sferi vlade (On The Proper Sphere of Government), 1842.</s><s>Društvena statika (Social Statics: or, The Conditions Essential to Human Happiness Specified, and the First of Them Developed), 1851.</s><s>Društvena statika: dopunjeno i izmenjeno izdanje (Social Statics: Abridged and Revised), 1892.</s><s>Teorija populacije (A Theory of Population), 1852.</s><s>Principi psihologije (The Principles of Psychology), 1855.</s><s>Obrazovanje (Education), 1861.</s><s>Sistem sintetičke filozofije (System of Synthetic Philosophy), u deset tomova:
 Osnovni principi (First Principles), 1862.</s><s>Principi biologije (Principles of Biology) (1864, 1867; dopunjeno: 1898), u dva toma
 1. tom — 1. deo: Podaci iz biologije (The Data of Biology); 2. deo: Uvod u biologiju (The Inductions of Biology); 3. deo: Razvoj života (The Evolution of Life); Appendices 2. tom — 4. deo: Morfološki razvoj (Morphological Development); 5. deo: Fiziološki razvoj (Physiological Development); 6. deo: Zakoni umnožavanja (Laws of Mutiplication); Appendices Principi psihologije (Principles of Psychology) (1870, 1880),  u dva toma
 1. tom — 1. deo: Podaci iz psihologije (The Data of Psychology); 2. deo: Uvod u psihologiju (The Inductions of Psychology); 3. deo: Opšta sinteza (General Synthesis); 4. deo: Specijalna sinteza (Special Synthesis); 5. deo: Fizička sinteza (Physical Synthesis); Appendix 2. tom — 6. deo: Specijalna analiza (Special Analysis); 7. deo: Opšta analiza (General Analysis); 8. deo: (Congruities); 9. deo: (Corollaries)
 Principi sociologije (Principles of Sociology), u tri toma
 1. tom (1874-75; dopunjeno 1876, 1885) — 1. deo: Podaci iz sociologije (Data of Sociology); 2. deo: Uvod u sociologiju (Inductions of Sociology); 3. deo: Domaće ustanove (Domestic Institutions)
 2. tom — 4. deo: Ceremonijalne ustanove (Ceremonial Institutions), 1879.; 5. deo: Političke ustanove (Political Institutions), 1882 ; 6. deo [objavljeno u nekim izdanjima]: Verske ustanove (Ecclesiastical Institutions), 1885.
 3. tom — 6. deo [objavljeno u nekim izdanjima]: Verske ustanove (Ecclesiastical Institutions), 1885; 7. deo: Profesionalne ustanove (Professional Institutions), 1896; 8. deo: Industrijske ustanove (Industrial Institutions), 1896; Reference (References)
 Principi etike (The Principles of Ethics), 1897. u dva toma
 1. tom  — 1. deo: Podaci iz etike (The Data of Ethics), 1879 ; 2. deo: Uvod u etiku (The Inductions of Ethics), 1892; 3. deo: Etika života pojedinca (The Ethics of Individual Life), 1892; Reference (References)
 2. tom  — 4. deo: Etika društvenog života: Pravda (The Ethics of Social Life: Justice), 1891 ; 5. deo: Etika društvenog života: Negativno dobročinstvo (The Ethics of Social Life: Negative Beneficence), 1892; 6. deo: Etika društvenog života: Pozitivno dobročinstvo (The Ethics of Social Life: Positive Beneficence), 1892; Appendices Studija sociologije (The Study of Sociology), 1873.</s>

<s>Eseji 
 Ilustracije univerzalnog napretka: serija diskusija (Ilustrations of Universal Progress: A Series of Discussions), 1864 — 1883.</s><s>Skorašnja diskusija o nauci, filozofiji i moralu (Recent Discussions in Science, Philosophy, and Morals), 1873.</s><s>Čovek protiv države (The Man versus the State), 1884.</s><s>Molba za slobodu: argument protiv socijalizma i socijalističke legislacije (A Plea for Liberty: An Argument against Socialism and Socialistic Legislation), 1891.</s>

<s>Literatura</s>

<s>Carneiro, Robert L. and Perrin, Robert G. "Herbert Spencer's 'Principles of Sociology:' a Centennial Retrospective and Appraisal." Annals of Science 2002 59(3): 221–261 online at Ebsco
 Duncan, David.</s><s>The Life and Letters of Herbert Spencer (1908) online edition
 Elliot, Hugh.</s><s>Herbert Spencer.</s><s>London: Constable and Company, Ltd., 1917
 Elwick, James.</s><s>"Herbert Spencer and the Disunity of the Social Organism ." History of Science 41, 2003, pp.</s><s>35–72.</s><s>Elliott, Paul.</s><s>'Erasmus Darwin, Herbert Spencer and the Origins of the Evolutionary Worldview in British Provincial Scientific Culture', Isis 94 (2003), 1–29
 Francis, Mark.</s><s>Herbert Spencer and the Invention of Modern Life.</s><s>Newcastle UK: Acumen Publishing, 2007 
 Harris, Jose.</s><s>"Spencer, Herbert (1820–1903)", Oxford Dictionary of National Biography (2004) online, a standard short biography
 Hodgson, Geoffrey M. "Social Darwinism in Anglophone Academic Journals: A Contribution to the History of the Term" (2004) 17 Journal of Historical Sociology 428.</s><s>Hofstadter, Richard.</s><s>Social Darwinism in American Thought. (1944) Boston: Beacon Press, 1992 .</s><s>Kennedy, James G. Herbert Spencer.</s><s>Boston: G.K. Hall & Co., 1978
 Mandelbaum, Maurice.</s><s>History, Man, and Reason: A Study in Nineteenth-century Thought.</s><s>Baltimore: Johns Hopkins University Press, 1971.</s><s>Parsons, Talcott.</s><s>The Structure of Social Action. (1937) New York: Free Press, 1968.</s><s>Rafferty, Edward C. "The Right to the Use of the Earth".</s><s>Herbert Spencer, the Washington Intellectual Community, and American Conservation in the Late Nineteenth Century.</s><s>Richards, Robert J. Darwin and the Emergence of Evolutionary Theories of Mind and Behavior.</s><s>Chicago: University of Chicago Press, 1987.</s><s>Supek, Rudi, "Herbert Spencer i biologizam", Zagreb, 1965.</s><s>Stewart, Iain.</s><s>"Commandeering Time: The Ideological Status of Time in the Social Darwinism of Herbert Spencer" (2011) 57 Australian Journal of Politics and History 389.</s><s>Taylor, Michael W. Men versus the State: Herbert Spencer and Late Victorian Individualism.</s><s>Oxford: Oxford University Press, 1992.</s><s>Taylor, Michael W. The Philosophy of Herbert Spencer.</s><s>London: Continuum, 2007.</s><s>Turner, Jonathan H. Herbert Spencer: A Renewed Appreciation.</s><s>Sage Publications, 1985.</s><s>Versen, Christopher R. Optimistic Liberals: Herbert Spencer, the Brooklyn Ethical Association, and the Integration of Moral Philosophy and Evolution in the Victorian Trans-Atlantic Community.</s><s>Florida State University, 2006.</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Biografski
 Herbert Spencer entry in the Internet Encyclopedia of Philosophy by William Sweet
 Review materials for studying Herbert Spencer</s>

<s>Izvori
 
 Works by Herbert Spencer at the Liberty Fund|Online Library of Liberty (HTML, facsimile PDF, reading PDF)
 On Moral Education, reprinted in Left and Right: A Journal of Libertarian Thought'' (Spring 1966)
 First principles  Electronic Text Center, University of Virginia Library.</s><s>First Principles online
 "The Right to Ignore the State"  by Herbert Spencer.</s>

<s>Britanski sociolozi
Britanski filozofi
Filozofija politike</s>

