Drenova (Rijeka)
<s>Drenova je naselje - kvart grada Rijeke, smješten na uzvisini iznad grada.</s><s>Povijesno se sastoji od dvije cjeline Gornje Drenove koja je od 1924. bila u sastavu Kraljevine Jugoslavije i Dolnje Drenove u sastavu Slobodne Države Rijeka (1920-1924) te Kraljevine Italije, danas sjedinjene u jednu gradsku četvrt.</s><s>Postojeće zelenilo osigurava Drenovi epitet najmirnijeg naselja.</s><s>Iz toga i proizlazi moto mjesne zajednice (odbora) - "Drenova - zelena pluća grada".</s>

<s>Geografija 
Drenova je smještena sjeverozapadno, iznad centra Rijeke i obuhvaća visoravan Drenovu i prostor omeđen sa sjevera Rječinom te mjesnim odborima Brašćine-Pulac i Pašac na istoku, Škurinje na zapadu, Škurinjska Draga na jugu te općinama Viškovo na sjeverozapadu, Jelenje na sjeveru i Čavle na istoku.</s>

<s>Stanovništvo 
Drenova prema popisu iz 2011. godine ima 7624 stanovnika.</s>

<s>Povijest</s>

<s>Naselje Drenova nastalo je pred oko 300 do 400  godina kad su se formirali zaseoci Podbreg, Macani, Klanjci, Kablari, Brdina i još pokoje, a stanovnici tih malih, raštrkanih naseobina nazivani su Drenovčani.</s><s>Ime je dobilo po drenu, šumskoj voćki, koja raste u drenovskim šumama.</s>

<s>Mjesto se protezalo od današnje tzv. Streljane do Benčani i obuhvaćalo područje Lopače i dolinom Rječine do Grohova.</s>

<s>Značajna godina u povijesti Drenove, pogotovo za opismenjavanje stanovnika, svakako je 1838. g. kada mjesni pop podučava djecu pismenosti, a 1844. započinje gradnja škole koja je 1852. završena i započela radom.</s>

<s>Novim gradskim statutom 1872. g. Drenova postaje općina, a Drenovčani izjednačeni po pravima i dužnostima s građanima Rijeke.</s>

<s>Značajne osobe koje su pohađale drenovsku školu su: knjževnik i novinar Ivo Grohovac-Rečanin i prof. Fran Franković, otac učiteljstva Istre, profesor  i ravnatelj Učiteljske škole u Kastvu, profesor na Učiteljskoj školi u Kopru, autor "Hrvatske početnice" izdane u Beču 1911. g., utemeljitelj Hrvatske pučke čitaonice na Drenovi 1908. god.</s>

<s>Širenjem aktivnosti čitaonice nameće se potreba za izgradnjom Narodnog doma.</s><s>Formirana je radna grupa i 1912. g. odobrena je lokacija na lokalitetu Dorčići.</s><s>Početak I. svjetskog rata onemogućio je realizaciju ove ideje.</s><s>Utihnula je aktivnost čitaonice, Drenovljan upućeni su na ratišta Soče, Piave, Galicije, Srbije i Bosne i mnogi se nisu vratili.</s>

<s>Drenova je Rapalskim ugovorom od 1920. do 1924. u sastavu Slobodne Države Rijeke da bi Rimskim ugovorom iz 1924.</s><s>Drenova bila granicom podijeljena.</s><s>Tom podjelom stvoreni su lokaliteti Donja i Gornja Drenova kojih su se nazivi zadržali do danas.</s><s>Dolnja Drenova pripala je Italiji, a Gornja tadašnjoj Jugoslaviji.</s>

<s>Takvim odvajanjem Gornja Drenova je ostala bez škole, crkve, groblja i mnogi, zaposleni u Rijeci, bez posla i kruha.</s><s>Drenovčani žele – ako su već odvojeni od svog grada Rijeke – da se pripoje Sušaku koji je također razdiobom pripojen Jugoslaviji.</s><s>Tako je 14.</s><s>V. 1924. gradsko poglavarstvo Sušaka posjetilo Drenovu i vodilo razgovore o realizaciji želja Drenovčana.</s><s>Više sile su odredile i pripojile Gornju Drenovu gradu Kastvu.</s><s>Rad osnovne škole na Gornjoj Drenovi započinje 1924. godine u privatnoj kući  Frana Frankovića (Tonići), a 1930. sagrađena je nova škola na Tuniću u kojoj je radio istaknuti učitelj Ivan Ribarić – Istranin.</s><s>Škola radi sve do početka 2. svjetskog rata, da bi je okupatori spalili 1943. godine.</s><s>Godinu prije, 1929., realizirana je stara ideja i želja Drenovčana i izgrađen je Narodni dom na Lokvi koji postaje središte kulturnog i nacionalnog života Drenove.</s>

<s>Početak Drugog svjetskog rata odvija se u posebnim okolnostima.</s><s>Mještani se organiziraju i uključuju u Narodnooslobodilački pokret.</s><s>Organizatori i vođe tih aktivnosti su mladi ljudi – omladinci.</s><s>Samo mjesto je prošlo teška i bremenita vremena.</s><s>Za ovako malu sredinu velika je žrtva četrdeset i pet poginulih mještana.</s>

<s>Intenzivnom društvenom stanogradnjom koncem 70-tih godina, Drenova postaje urbana riječka gradska četvrt.</s>

<s>Privreda 
Na Drenovi nema značajnijih privrednih subjekata, naselje je primarno rezidencijalnog tipa.</s>

<s>Od komunalnih subjekata je najznačajnije Centralno gradsko groblje Drenova kojim upravljaju KD Kozala i Grad Rijeka.</s>

<s>Na području MO Drenova 2001. god. izgrađena je vodosprema Streljana kojom upravlja KD Vodovod i kanalizacija.</s><s>Svojim obujmom od 20.000 m3 vodosprema Streljana ne samo da je najveća vodosprema, od ukupno njih 68 u riječkom vodoopskrbnom sustavu, nego je ujedno i jedna od većih vodosprema na području jugoistočne Europe.</s>

<s>Od važnijih organizacija koje djeluju na Drenovi je DVD Drenova koje je nosilac brojnih aktivnosti u lokalnoj zajednici.</s>

<s>Reference</s>

<s>Rijeka</s>

