Raški zaljev
<s>Raški zaljev zaljev je na istočnoj obali Hrvatske Istre jugozapadno od Labina.</s><s>Donji je dio nekadašnje doline rijeke Raše, koji je potopljen mladim postglacijalnim izdizanjem morske razine.</s><s>Dug je oko 12km, prosječne širine približno 1km.</s><s>Dubina zaljeva varira od 44m na ulazu u zaljev do 10m kraj luke Bršica; dalje prema ušću nastavljaju se pličine s dubinama manjim od 3m. Raša svojim nanosima malo-pomalo zatrpava zaljev, što je pogotovo primjetno duž zapadne obale.</s><s>Strane Raškoga zaljeva su strme i nepristupačne, građene uglavnom od vapnenca, a obrasle su oskudnom sredozemnom vegetacijom.</s><s>U 1. tisućljeću pr.</s><s>Kr.</s><s>Raški zaljev i rijeka Raša bili su granica između Histra i Liburna.</s><s>U doba Rimskoga Carstva Raša je bila granično područje između Italije i Ilirika.</s><s>Cesta koja je povezivala Polu s Tarsaticom nije prolazila današnjom trasom, već preko Raškoga zaljeva.</s><s>Srednjovjekovna hrvatska država se također protezala do rijeke Raše.</s><s>Važnost Raškoga kanala raste u 14. st., kada se gradi utovarna luka za ugljen Bršica.</s><s>Za talijanske uprave započela je melioracija donje doline Raše, koja se s vremenom pretvara u plodno tlo.</s><s>Nakon 1945. luka Bršica proširena je izgradnjom terminala za drvo i stoku.</s>

<s>Zaljevi u Hrvatskoj</s>

