Narodno pozorište Sarajevo
<s>Narodno pozorište Sarajevo najveća je pozorišna kuća u Bosni i Hercegovini i jedna od najznačajnijih u Jugoistočnoj Evropi.</s><s>Otvoreno je 17. novembra 1921. godine, a svečani čin otvaranja pripao je Branislavu Nušiću, tadašnjem načelniku Umjetničkog odjeljenja Ministarstva prosvjete.</s><s>Tri večeri za redom izvođeni su muzičko-dramski programi i tako je ozvaničen početak rada kuće.</s><s>U počecima svog postojanja Narodno pozorište Sarajevo je djelovalo isključivo kao dramsko pozorište.</s><s>Od 1946. u ovo pozorište se uvode i muzički oblici djelovanja, pa će tako bogatoj historiji ovog pozorišta izuzetno pridonijeti Opera, odnosno Balet.</s><s>Narodno pozorište Sarajevo je središnja pozorišna kuća države BiH i ono je svojim umjetničkim rezultatima, radom generacija umjetnika, a posebno načinom organizacije (tri ansambla Opera, Drama i Balet), veoma važan element pozorišnog i uopšte duhovnog života u BiH.</s><s>9. novembra 1946. započela je svoju umjetničku djelatnost Sarajevska opera, svečanom premijerom "Prodana nevjesta" Bedricha Smetane.</s><s>Time je učinjen veliki napredak u razvijanju muzičke kulture u Bosni i Hercegovini.</s>

<s>Sarajevski balet osnovan je također 1946. godine, ali je svoju prvu samostalnu predstavu "Žetva" Borisa Papandopula izveo tek 25. maja 1950, što je ujedno bio i početak njegovog pravog profesionalnog postojanja na sceni Narodnog pozorišta.</s><s>Narodno pozorište Sarajevo je poseban doprinos dalo kako razvoju drame i novih dramskih oblika i autentičnom tumačenju klasike kako u Drami tako i u Operi i Baletu, kao i razvoju muzičke literature za Operu i Balet u bosanskohercegovačkim razmjerama.</s><s>Tu su prvi put izvedene opere "Jazavac pred sudom" Vlade Miloševića, Hasanaginica i "Aska i vuk" Asima Horozića, balet "Satana i Magnovenje" Voje Komadine, "Katarina, bosanska kraljica" Đele Jusića, Izložba slika Julija Marića...itd.</s><s>Veliki je broj dramskih djela koja su doživjela svoje prvo izvođenje na sceni najstarije pozorišne kuće u BiH, a među autorima vrijedi nabrojati: Zlatka Topčića, Skendera Kulenovića, Mešu Selimovića, Hamzu Humu, Isaka Samokovliju, Miroslava Jančića, Duška Anđića, Uroša Kovačevića, Ahmeda Muradbegovića, Envera Čolakovića, Edhema Mulabdića, Abdulaha Sidrana, Almira Imširevića, Almira Bašovića, Alije Hafizovića...itd.</s>

<s>Sa više od 1600 dramskih, opernih i baletskih umjetnika, kao i drugih stručnih osoba vezanih za pozorišnu umjetnost do 1996. godine (kada je obilježeno 75 godina rada Narodnog pozorišta Sarajevo) izvedeno je 1040 dramskih premijera, a realizovana su 264 operna i baletna projekta.</s><s>U toku svog preko 90 godina dugog djelovanja Narodno pozorište Sarajevo odigralo je ogroman broj dramskih, baletnih i opernih predstava po cijeloj Bosni i Hercegovini, ali i u inostranstvu.</s>

<s>Zgrada Narodnog pozorišta</s>

<s>Narodno pozorište (prvobitno "Društveni dom") u Sarajevu je sagrađeno 1897. godine po projektima Karla Paržika.</s><s>Svečano otvorenje je bilo 2. januara 1899. godine predstavom "Medeja" Franza Grillparzera (1791-1872), austrijskog dramatičara koji je spajao formalno naslijeđe austrijskog baroka i idejne elemente njemačke klasike.</s><s>Izvedba je bila povjerena Hrvatskom narodnom kazalištu iz Zagreba, a počela je prologom Silvija Strahimira Kranjčevića - "Vili prosvjete".</s><s>Za svo vrijeme austrougarske uprave to će prvenstveno biti "Vereinshaus" ili "Herrenclub" ili "Clubhaus" sa salom u kojoj se mogu održavati pozorišne predstave, tzv. "Saaltheater".</s><s>1922. godine dom je pretvoren u Narodno pozorište.</s>

<s>Nacionalni spomenik 
Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od 11. do 17. septembra 2008. godine, donijela je odluku da se zgrada Narodnog pozorišta proglasi za  nacionalni spomenik BiH.</s><s>Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović (predsjedavajući), Ljiljana Ševo i Tina Wik.</s>

<s>Zgrada Narodnog pozorišta, izgrađena je u neorenesansnom iistoricističkom stilu.</s><s>Nepravilnog je prvougaonog oblika, oko 50 m x 47 m.</s>

<s>Nagrade 
 1971. - Šestoaprilska nagrada grada Sarajeva za Balet Narodnog pozorišta;
 1972. - Šestoaprilska nagrada grada Sarajeva za Dramu Narodnog pozorišta;
 1978. - Šestoaprilska nagrada grada Sarajeva za predstavu Omer paša Latas ;</s>

<s>Povezano 
 Milivoj Bačanović, proslavljeni prvak Opere 
 Gradimir Gojer
 SARTR
 Sarajevska opera
 Sarajevski balet</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Narodno pozorište Sarajevo</s>

<s>Nastanci 1921.</s><s>Teatri u Bosni i Hercegovini
Građevine u Sarajevu
Stari Grad (Sarajevo)
Dobitnici Šestoaprilske nagrade
S</s>

