Bombaški napad na AMIA
<s>Bombaški napad na AMIA ili Atentat na AMIA ()  bio je teroristički napad na zgradu udruge Asociación Mutual Israelita Argentina (AMIA; Argentinsko-izraelska uzajamna udruga) koji se odigrao 18. jula 1994. u argentinskom glavnom gradu Buenos Airesu a u kojem je poginulo 85 ljudi.</s><s>Bio je najsmrtonosniji bombaški napad u argentinskoj historiji.</s><s>Argentina je domovina 230.000 Jevreja, čime ima najveću jevrejsku populaciju u Latinskoj Americi i šestu najveću na svijetu (ne računajući Izrael).</s>

<s>Tokom godina, slučaj je obilježila nesposobnost i optužbe o zataškavanju.</s><s>Svi optuženici u sklopu "mjesne povezanosti" (među njima i provincijska policija grad) su proglašeni da nisu krivi u septembru 2004. godine.</s><s>Augusta 2005. federalni sudac Juan José Galeano, zadužen za slučaj, je optužen i uklonjen iz svoje pozicije zbog "ozbiljnih" nepravilnosti istrage.</s><s>Godine 2005. kardinal Jorge Mario Bergoglio, koji će kasnije postati papa Franjo, bio je prva javna ličnost koja je potpisala peticiju koja zahtijeva pravdu za žrtve bombaškog napada.</s>

<s>Trinaesta obljetnica bombaškog napada je održana 18. jula 2007. godine.</s><s>Uz međunarodne izložbe i ceremonije, radijske i televizijske stanice i policijski automobili širom Argentine su oglasile sirene u 9:53 sati, u vrijeme ovog bombaškog napada.</s>

<s>Odgovornost 
Odgovorni za napad ostaju nepoznanica.</s><s>Tokom prve dvije dekade, argentinsko pravosuđe, Izrael i SAD za napad su prozvali Hezbolah odnosno indirektno i Iran, koji su negirali umješanost.</s><s>Jedini dokaz za ovu vezu bio je iskaz trojice Iranaca za koje je u martu 2007. utvrđeno da su članovi MEK-a, kontroverzne disidentske organizacije čiji je cilj rušenje iranskog sistema.</s><s>Godine 2013.</s><s>Iran i Argentina potpisali su memorandum razumijevanja sa svrhom učvršćivanja odnosa i provođenja zajedničke istrage.</s><s>Alberto Nisman, argentinsko-jevrejski tužilac koji je 2006. službeno optužio Hezbolah i Iran, protivio se memorandumu i nastavio s prozivkama.</s><s>Argentinska predsjednica Cristina Fernández de Kirchner je 2014. pred generalnom skupštinom UN-a održala govor u kojem je kazala da su istrage provedene od argentinske strane pokazale da Iran nije sudjelovao u bombardiranju, dodavši da su ranije argentinske optužbe "plod intenzivnog političkog pritiska nametnutog od strane SAD-a i Izraela":</s>

<s>Ovaj govor je cenzuriran i ignoriran kod zapadnjačkih masovnih medija.</s><s>U januaru 2015. godine, tužilac Nisman podnio je optužnicu Žalbenom sudu protiv tadašnje predsjednice, tvrdeći da je pokušala zataškati ulogu iranskih dužnosnika zbog ekonomskih interesa.</s><s>Samo četiri dana kasnije Nisman je pronađen mrtav u nerazjašnjenim okolnostima, a u martu je Žalbeni sud odbacio optužbe protiv Kirchner.</s><s>Krajem iste godine proiransku predsjednicu zamijenio je proamerički i proizraelski političar Mauricio Macri, raskinuvši navedeni memorandum u prvim danima svog predsjedničkog mandata.</s><s>U martu 2016.</s><s>Macri je izjavio da će njegova vlada nastaviti s istragom, a u decembru iste godine obnovljena je Nismanova optužnica protiv Kirchner čiji su advokati najavili žalbu.</s>

<s>U popularnoj kulturi 
 Anita, argentinski igrani film iz 2009. godine koji napad prikazuje iz perspektive djeteta</s>

<s>Vidi još 
 Bombaški napad na izraelsku ambasadu u Buenos Airesu</s>

<s>Izvori</s>

<s>1994
AMIA
Buenos Aires</s>

