Spartakijada
<s>Spartakijada (od ruski: спартакиада) bile su sportske igre sovjetski pandan Olimpijskim igrama koje su održavane do Drugog svjetskog rata.</s>

<s>Igre su nazvane Spartakijada u spomen na Spartaka - vođu najvećeg Ustanka robova u Antičkom Rimu.</s>

<s>Historija
Komplicirani i neprijateljski odnosi koje je Sovjetski Savez imao sa većinom država svijeta od 1920-ih do 1930-ih utjecali su i na sport.</s><s>Sovjetski Savez nije sudjelovao na Olimpijskim igrama sve do 1952., što zbog ignoriranja Međunarodnog olimpijskog odbora, ili zbog tog što je sam bojkotirao igre iz političkih i ideoloških razloga.</s>

<s>Zbog tog je 1921. osnovao - Crvenu sportsku internacionalu (skraćeno Sportinternu), kao pandan Međunarodnom olimpijskom odboru, koja se trebala baviti radničkim sportom diljem svijeta.</s>

<s>Koncept radničkih sportskih društava, nastao je u Socijaldemokratskoj partiji Njemačke -SPD.</s><s>Još prije 1914.</s><s>SPD je inspirirao i vodio široku lepezu društava radničke klase od pjevačkih horova, planinara do obrazovnih institucija.</s><s>Prije Prvog svjetskog rata SPD je imao mrežu sportskih društava sa oko 350 000 članova.</s>

<s>Komunistička omladinska internacionala dala je svoju podršku -Sportskoj Internacionali u julu 1923., otad te dvije organizacije njeguju blizak odnos.</s><s>Omladinska internacionala odabrala je delegata koji je sudjelovao u radu Centralnog komiteta Sportinterne.</s>

<s>U međuvremenu su se sportska udruženja socijaldemokratske orijentacije okupila 1920. u Socijalističkoj radničkoj sportskoj internacionali, neformalno poznatoj kao Lucernska internacionala, po Luzernu u kom se nalazio sekretarijat.</s><s>Ona je u tom trenutku okupljala oko milion članova.</s>

<s>Kad je Lucernska internacionala najavila radničku olimpijadu 1925., odbila je prijavu Sportinterne za sudjelovanje, štoviše Savez iz Luzerna odbio je održavati bilo kakve kontakte sa tom prokomunističkom organizacijom, i odbio je kasniji poziv da sudjeluje na prvoj Spartakijadi 1928.</s>

<s>Prva međunarodna Spartakijada održana je iste godine kad i IX Olimpijske igre u Amsterdamu 1928.</s><s>Štoviše sovjetske igre počele istog dana kada su olimpijske zatvorene.</s>

<s>U Moskvu je stiglo 612  sportaša iz 17 stranih zemalja, većinom iz Weimarske Njemačke i Finske, svi u bili članovi radničkih sportskih društava, jer je Sovjetski Savez inzistirao da to budu proleterske igre kao kontrapukt buržuaskim Olimpijskim igrama.</s>

<s>Od 1952., kad je Sovjetski Savez počeo redovito sudjelovati na Olimpijskim igrama, uloga Spartakijada se potpuno promijenila.</s><s>One više nisu bile alternativa Olimpijskim igrama, već su postale mjesto za testiranje sovjetskih sportaša prije velikih međunarodnih natjecanja.</s>

<s>Spartakijade su godinama bile jedan od najpopularnijih sportskih događaja u Sovjetskom Savezu i inkubator za buduće olimpijske šampione, -
1991. su prestale postojati zajedno sa Sovjetskim Savezom.</s>

<s>Međunarodne Spartakijade</s>

<s>Sportska Internacionala organizirala je ukupno četiri Spartakijade, jednu zimsku 1928. (Oslo)  i tri ljetne; 1928. (Moskva), 1931. (Berlin) i 1937. (Antwerpen).</s><s>Posljednja Spartakijada u Antwerpenu održana je u suradnji sa socijaldemokratskom Lucernskom internacionalom sa kojom se Sportinterna izmirila.</s><s>Na njoj je nastupilo petnaest zemalja, sa ukupno 27.000 sportaša, zatvaranje je gledalo 80.000 posjetioca.</s>

<s>Za rukovodioce Sportinterna uspjeh Spartakijade u Antwerpenu došao je prekasno, jer ih je tri mjeseca ranije, u aprilu 1937.</s><s>Kominterna raspustila.</s>

<s>Nakon Drugog svjetskog rata</s>

<s>Spartakijade u Sovjetskom Savezu</s>

<s>Federalne Spartakijade nakon 1956. bile su natjecanja timova i pojedinaca iz svih republika Sovjetskog Saveza, Moskve i Lenjingrada, održavane su svake 4 godine, nešto prije Olimpijskih igara.</s>

<s>Prva federalna Spartakijada održana je 3 mjeseca prije XVI Olimpijskih igara u Melbournu 1956.</s><s>Na natjecanjima u 22 sporta sudjelovalo je 9 200 sportaša.</s>

<s>Glavna karakteristika federalnih Spartakijada bila je to što su pobjednici bili istovremeno i prvaci Sovjetskog Saveza, iznimke su bile Spartakijade 1971., 1986. i 1991. koje su održane kao samostalna natjecanja.</s>

<s>Pored federalnih održavane su i Spartakijade; Sovjetske armije, strukovnih udruženja, sindikata, pojedinih sportskih klubova i većih tvornica.</s>

<s>Prva federalna Spartakijada pionira i učenika održana je u Moskvi 1919.</s><s>Nakon duge pauze, tek od 1954. počele su se održavati redovne federalne Spartakijade učenika.</s>

<s>Spartakijade su postale tradicija u radu sportskih organizacija SSSR-a, održavane su svake godine kao kvalifikacione u osnovnim, srednjim školama i fakultetima, tvornicama, kolhozima i ustanovama, uz sudjelovanje miliona natjecatelja.</s>

<s>Spartakijade u Čehoslovačkoj</s>

<s>Nakon raspuštanja Sokolskog pokreta 1948., u Čehoslovačkoj je nastupio vakum u masovnim sportskim događajima.</s>

<s>Na prijedlog predsjednika Republike Zápotockog iz 1954. organizirana je prva nacionalna Spartakijada 1955. kao dio proslave oslobođenja Čehoslovačke 1945. od strane Crvena armije.</s>

<s>Od tad se svake pete godine na praškom Stadionu Strahov održavaju nacionalne Spartakijade.</s><s>Taj interval prekinut je 1970. zbog događaja vezanih uz Praško proljeće 1968.</s>

<s>Spartakijade u Narodnoj Republici Albaniji 
Po uzoru na Sovjetski Savez i u tadašnjoj Narodnoj Republici Albaniji održavane su Spartakijade, na početku svake desete 1959, 1969, a nakon tog svake pete godine; 1974., 1979., 1984., i 1989.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>The USSR’s own Olympics outshone the real thing</s>

<s>Međunarodna sportska takmičenja
Višesportska takmičenja</s>

