Jazovka
<s>Jazovka je jama kod Sošica na Žumberku u Republici Hrvatskoj.</s><s>Iz Jazovke je u srpnju 2020. izvađeno više od 800 posmrtnih ostataka koji se neće moći identificirati.</s><s>Smatra se da su u jamu stradale osobe bacane više puta, između ostalog nakon oslobođenja Krašića 1943. i nakon oslobođenja Zagreba 1945.</s>

<s>Stratiše djece iz Logora Jastrebarsko</s>

<s>Nakon što su partizani oslobodili nekoliko stotina djece iz Logora Jastrebarsko, a ona za koju je procijenjeno da ne mogu pješačiti raspoređena su kod ljudi u selima po Žumberku.</s><s>Ustaše su navodno u akcijama čišćenja terena pohvatale, odvele do Jazovke i ubile neku djecu, a neke vratile u logor.</s>

<s>Stratište ustaških i nacističkih ranjenika 1945.</s>

<s>Poznata je i kao mjesto stratišta nacističkih i ustaških vojnika tijekom i nakon završetka Drugog svjetskog rata; ubojstva su provodili partizani.</s><s>Jazovka je postala medijski "hit" 1990.</s><s>Vjesnik je u prigodnom izdanju "Jazovka" iz 29.</s><s>VI. 1990. bez ikakvih argumenata tvrdio da u jami leže kosti 40.000 nevinih osoba koje su pobili komunisti.</s>

<s>Žrtve su po kontroverznom povjesničaru Josipu Jurčeviću bile uglavnom ranjenici i medicinsko osoblje, a po Anti Bakoviću tri časne sestre koje su pripadnici Jugoslavenske armije prisilno odveli iz bolnica 1945. godine.</s><s>Komisija za utvrđivanje ratnih i poratnih žrtava iznijela je podatak o pronađenih 476 kostura, no taj je podatak nepouzdan jer je ista Komisija tvrdila da je u logoru Jasenovac ubijeno 2238 žrtava (što se pokazalo netočnim).</s><s>Također, 15 godina nakon ukidanja Komisije nitko nije bavio tim slučajem.</s>

<s>Nakon oslobođenja Zagreba jedinice Jugoslavenske armije odlučile su smjestiti stotine svojih ranjenika u zagrebačke bolnice.</s><s>O količini teško ranjenih pripadnika JA govori podatak o 240 njihovih grobova na Mirogoju, velikim djelom boraca preminulih u danima nakon oslobođenja Zagreba.</s><s>Danima prije oslobođenja ustaše i nacisti su povukli sa sobom veliku većinu svojih ranjenika.</s><s>Ostali su samo teško ranjeni i bolesni za koje nove vlasti nisu imale milosti.</s><s>O tome svjedoče autentični zapisi o otpuštanjima više stotina ranjenika 5., 6. i 7. svibnja 1945.</s><s>Nakon oslobođenja iz Zakladne bolnice, 14. svibnja odvedeno je 70 muškaraca, dijelom Nijemaca, ali dijelom i nenjemačkog podrijetla.</s><s>Čini se da se radilo o članovima njemačkih formacija koje su se povlačile zajedno s Nijemcima s područja Sjeverne Afrike ili Sovjetskog Saveza.</s><s>Među njima pronalazimo Tunižanina, Palestinca, četiri Alžirca, šest Marokanaca te po jednog Rusa, Čeha, Poljaka.</s><s>Za razliku od drugih preseljenja ranjenika gdje je navedena lokacija na koju su preseljeni i to je bilo zavedeno, ova "premještanja" su vjerojatno bila na stratište.</s>

<s>Svake godine na Dan antifašističke borbe se iznad jame Jazovke obilježavaju skupovi u organizaciji Hrvatskog obrednog zdruga Jazovka na kojima se nose ustaška obilježja, uzvikuje ustaški poklič "Za dom spremni!" te veliča NDH.</s><s>S obzirom da datum 22. lipnja nema nikakve poveznice s Jazovkom radi se o očitoj provokaciji na taj državni praznik, a ne nekakvoj komemoraciji u spomen na stradale na tom mjestu.</s><s>Predsjednik HOZ Jazovka Boris Prebeg smatra da je u Brezovici 22. lipnja "ispaljen prvi hitac u hrvatsku državu od strane članova KPJ" te je time izjednačio RH i NDH.</s>

<s>Vanjske poveznice</s>

<s>Špilje u Hrvatskoj</s>

