Spomen-park Vraca
<s>Spomen-park Vraca nalazi se u Sarajevu, Bosna i Hercegovina.</s><s>Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od 3. do 9. maja 2005. godine, donijela je odluku da se kuća proglasi za nacionalni spomenik BiH.</s><s>Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo (predsjedavajuća), Tina Wik.</s>

<s>Lokacija 
Spomen-park nalazi se na dominantnoj koti, na prostoru od oko 6 ha, oko austrougarske tvrđave, u dijelu sarajevskog naselja Vraca, na sjevernim padinama Trebevića, Iznad naselja Grbavica i Kovačići.</s><s>Prostor kompleksa je sa svih strana ograničen komunikacijama.</s>

<s>Historija</s>

<s>U toku 1898.</s><s>Godine, Austro-Ugarska na obroncima Trebevića, na južnom dijelu grada, izgradila je vojnu tvrđavu.</s><s>Na austrougarskim kartama lokacija označena je imenom VRATCA (mala vrata).</s>

<s>Za vrijeme 2. svjetskog rata, kada je Sarajevo bilo u Nezavisnoj državi Hrvatskoj, objekat tvrđave Vraca pretvoren je u službeno stratište i gubilište gdje su ubijani građani grada Sarajeva.</s><s>Istovremeno vršena su i deportiranja građana Sarajeva u nacističke logore širom Evrope.</s><s>Do decembra 1942. godine iz Sarajeva, bez suđenja, odvedeno je u koncentracione logore preko 1300 ljudi.</s>

<s>Budući da su Vraca, postala sinonim otpora i borbe građana protiv fašizma, na ovom mjestu izgrađen je i otvoren 25. novembra 1981. godine Spomen-park, a tvrđavi je data muzejska namjena.</s><s>U atriju bilo je upisano 9.091 ime žrtava rata koje su ubijene u Sarajevu i oko njega.</s>

<s>U ratu 1992-1995. godine, Spomen park služio je kao mjesto odakle je grad Sarajevo gađan iz teškog topovskog naoružanja i snajpera.</s><s>Tada, i jedno vrijeme nakon rata, cijeli kompleks je devastiran, kako tvrđava i pojedinačna spomen-obilježja, tako i parkovske površine, platoi, stepeništa i dr.</s>

<s>Opis 
Kompleks Spomen-parka se sastoji od sljedećih elemenata/sadržaja:
ulazni plato, obilježje na stratištu, skulptura - spomenik Ženi borcu, vidikovac, vječna vatra sa fontanom, ceremonijalni plato, obilježje posvećeno poginulim borcima grada, obilježje narodnim herojima sa kosturnicom, obilježje posvećeno borcima pokreta otpora u gradu sa Titovim priznanjem borcima u okupiranim gradovima, obilježje žrtvama fašizma sa Titovom porukom, izložba “Svjedočanstvo o borbi” smještena u tvrđavi, obilježje posvećeno jedinicama NOV-e koje su učestvovale u operaciji oslobođenja Sarajeva.</s>

<s>Reference</s>

<s>Literatura 
 Darko Karačić, Tamara Banjeglav, Nataša Govedarica, Asocijacija alumni centra za interdisciplinarne postdiplomske studije (acipS) Zmaja od Bosne 8 71 000 Sarajevo Sarajevo, 2012, RE:VIZIJA PROŠLOSTI.</s><s>Službene politike sjećanja u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj i Srbiji od 1990. godine.</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Spomenik koji umire</s>

<s>Spomenici Narodnooslobodilačke borbe u Bosni i Hercegovini
Sarajevo</s>

