Modalna logika
<s>Modalna logika je vrsta formalne logike, nastala šezdesetih godina XX veka sa ciljem da proširi iskaznu i predikatsku logiku i da obuhvati modalne operatore.</s><s>Reč modalno u ovom slučaju se odnosi na modalitete koji kvalifikuju neki iskaz.</s><s>Na primer, iskaz "Milan je srećan" može da se kvalifikuje iskaz "Milan je često srećan", gde reč "često" ima funkciju modaliteta koji određuje učestalost stanja.</s><s>Drugim rečima, modalne logike su logike iznijansirane istine.</s>

<s>Formalno, modalna logika predstavlja modalitete pomoću modalnih operatora.</s><s>Na primer, "Možda će danas padati kiša" i "Moguće je da će danas padati kiša" iskazuju samo jednu mogućnost.</s><s>U modalnoj logici ovo predstavljamo kao operator "Moguće", koji ide uz rečenicu "Danas će padati kiša".</s>

<s>Jezik modalnih logika nastaje proširivanjem jezika klasične logike unarnim operatorima  (operator necesitacije, čita se kao "nužno") i operatora  (operator mogućnosti, čita se "moguće").</s><s>Svaki od operatora se može predstaviti preko drugog na sledeći način:</s>

<s>,</s>

<s>.</s>

<s>Dakle, Moguće je da će danas padati kiša, ako i samo ako nije nužno da danas neće padati kiša.</s><s>Slično, Nužno će padati kiša danas, ako i samo ako nije moguće da danas neće padati kiša.</s><s>Alternativni simboli za modalne operatore su "L" za operator necesitacije i "M" za operator mogućnosti.</s>

<s>Reference</s>

<s>Literatura 
 Ognjanović, Z., Krdžavac, N. (2004) Uvod u teorijsko računarstvo, Beograd - Kragujevac.</s>

<s>Matematička logika
Logika</s>

