Rimski mozaici na tlu Bosne i Hercegovine
<s>Rimski mozaici na tlu Bosne i Hercegovine su umjetničke tvorevine iz vremena rimske vladavine, a bile su rađene na podovima.</s><s>Tokom istraživanja krajem 19 stoljeća otkriveni su mozaici u: Diluntumu, Domaviji i Aquae S....</s><s>Nakon Drugog svjetskog rata otkriveni su mozaici i na lokalitetima u: Višićima kod Čapljine, Paniku kod Bileće, Putovićima kod Zenice, Skelanima i na drugim lokacijama.</s><s>Ukupno je otkriveno oko 50 mozaika.</s><s>Mozaici  u najvećoj mjeri potječu iz perioda od 2. - 4. stoljeća n. e..</s><s>Izuzetak predstavljaju samo tri mozaička primjerka koja su napravljena nešto kasnije, a pripadaju ranokršćanskoj umjetnosti na ovim prostorima.</s>

<s>Središta mozaičkog stvaralaštva u provinciji Dalmaciji bila su u glavnom gradu Saloni, Epidaurumu i Naroni.</s><s>Jedna takva radionica bila je i na lokalitetu Aquae S...</s>

<s>Po načinu izrade, u I stoljeću mozaici su rađeni u crno-bijeloj tehnici (dva primjerka iz okoline Zenice i iz Višića kod Čapljine).</s><s>Od II stoljeća počinju se izrađivati u više boja, sa pojedinačnim likovima, figuralnim prikazima i geometrijskim motivima.</s><s>Preovladavaju cvjetni i mitološki motivi sa scenama pantere, personifkacije godišnjih doba, hipokampa, Minotaura, Neptuna, ribe, delfina, morskog thiasosa (svadbene povorke), zmije, nimfe, Kaliope i Orfeja.</s><s>Geometrijski motivi zastupljeni su sa velikim brojem kvadrata, pravougaonika, koncentričnih krugova, trouglova, meandra, različitih linija, polukrugova, beskonačnih pletenica, valovitih traka, rombova, jajolikih i srcolikih ornamenata i slično.</s>

<s>Tehnika izrade 
Rimski mozaik predstavlja umjetnost čiji su sastavni dijelovi kockice (tesere) koje čine cjelinu izvedenu na osnovu skice ili nacrta.</s><s>Obzirom da se mozaik najčešće nalazio na podu, zbog čega je bio izložen intenzivnom korištenju i gaženju, morao je biti čvrst, elastičan, sa kvalitetno izvedenom drenažom.</s><s>To se postizalo postavljanjem više slojeva, najčešće tri.</s><s>Prvi sloj, statumen , je bio nosivi i drenažni, drugi, rudus, je pravljen od vapna i lomljenog kamena, treći, nucleus , sastavljan je od mljevene opeke, vapna i vulkanskog pepela i u njega su se polagale tesere (kockice) od kamena ili mramora.</s><s>Vremenom se razvila tehnika u kojoj se umjesto sitnih kocki – tesera, koriste krupniji komadi, namjenski oblikovani/sječeni.</s>

<s>Literatura 
 Adnan Musuladžić, Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine, Sarajevo, 2008 -Umjetnosti antičkih mozaika na tlu Bosne i Hercegovine
 Irma Čremošnik, Sarajevo, 1984 -Mozaici i zidno slikarstvo rimskog doba u Bosni i Hercegovini</s>

<s>Bosanskohercegovačka kultura
Bosna i Hercegovina u rimsko doba
Ilidža
Stolac</s>

