Zdravko Marić
<s>Zdravko Marić (Podravska Slatina, 24.</s><s>II. 1930 – Sarajevo, 13.</s><s>XII. 2006), bio je jugoslavenski, hrvatski i bosanskohercegovački arheolog.</s>

<s>Biografija 
Od 16. marta 1948. godine do 3. februara 1949. godine Marić je pohađao Pilotsku ocirsku školu u Pančevu gdje je u aprilu 1949. godine uhapšen iz političkih razloga.</s><s>U zatočeništvu je proveo dvanaest mjeseci.</s><s>Nakon puštanja, 16. marta 1950. godine, vratio se u Osijek i 1951. godine uspješno završio Učiteljsku školu.</s><s>U februaru iste godine došao je u Bosnu i Hercegovinu i radio kao učitelj u osnovnoj školi u Kopanicama kod Brčkog, gdje radi do 31. augusta 1954. godine.</s><s>U međuvremenu bio je ponovo uhapšen 1953. godine.</s><s>U istražnom zatvoru u Brčkom proveo je šest mjeseci i bio oslobođen optužbe.</s><s>Od oktobra 1953. godine do oktobra 1954. godine, kao vanredni student historije, uspješno je položio ispite iz prve godine studija na Filozofskom fakultetu u Sarajevu.</s><s>Od 1. septembra 1954. godine do 30. oktobra 1954. godine radio je  kao nastavnik matematike, njemačkog jezika i fizičkog odgoja u osmogodišnjoj školi u Brezovom Polju kod Brčkog.</s><s>Iste godine otišao je u Sloveniju, na Katedru za arheologiju Filozofskog fakulteta Univerziteta u Ljubljani, gdje je uspješno diplomirao 16. juna 1957. godine s temom "Donja Dolina i problem etničke pripadnosti predrimskog stanovništva sjeverne Bosne".</s>

<s>U Ljubljani je doktorirao 1965.</s><s>Od 1957. radio je u Zemaljskome muzeju u Sarajevu.</s><s>Od samog početka naučnog rada u Zemaljskom muzeju postao je član tima s još tri istrazivača prahistoričara: Alojzom Bencom, Đurom Baslerom i Borivojem Čovićem.</s><s>Ovaj je tim, bio tvorac moderne bosanskohercegovačke praistorijske arheologije.</s><s>Oni su u prahistoriju Bosne i Hercegovine unijeli nove istraiživačke metode: stratigrafska istraživanja na velikim površinama, precizno izdvajanje zasebnih cjelina i interdisciplinarni pristup.</s>

<s>Dva puta je napuštao Sarajevo: prvi put 1974. je otišao u Osijek na mjesto direktora Regionalnog zavoda za zaštitu spomenika kulture, a drugi put 1981. kad je postao direktor Muzeja Slavonije u Osijeku gdje je radio do penzionisanja 1985, nakon čega se opet vratio u Sarajevo.</s>

<s>Osim dužnosti u muzeju u Sarajevu, obavljao je i druge funkcije.</s><s>Bio je predsjednik Društva konzervatora Hrvatske 1974., predsjednik Muzejsko-galerijskog društva BiH, osnivač i prvi predsjednik Arheološkog društva BiH, potpredsjednik Arheološkog društva Jugoslavije, i mnoge druge.</s>

<s>Bavio se etnogenezom Ilira, njihovim odnosima s Panonima, te posebno ilirskim Daorsima.</s><s>Vodio je arheološka iskapanja u Ošanjićima kraj Stoca u Hercegovini, na Gradini u Koritima i ilirskom groblju u Kačnju kraj Bileća.</s>

<s>Zdravko Marić je nakon obimne analize, arheološki materijal sa japodskog područja toka Une podijelio  u više faza: faza I (800. – 650. g. p.n.e.); faza II (500. – 360. g. p.n.e.); faza III (360. – 250. g. p.n.e.); faza IV (250. – 110. g. p.n.e.); faza V (110. – 10./20. g. n.e.); faza VI (10./20. – 110. g. n.e.).</s><s>Time je dao neodvoji dio u kasnijem definisanju Japodske kulturne grupe, od strane Ružice Drechler-Bižić</s>

<s>Radovi 
Objavljivao je u brojnim časopisima, najviše u Glasniku Zemaljskoga muzeja u Sarajevu.</s><s>Donja Dolina, Bosanska Gradiška-naselje perioda Polja sa urnama - Arheološki pregled, 3, Arheološko društvo Jugoslavije, Beograd, 1961.,41-44.</s><s>Donja Dolina - Glasnik Zemaljskog muzeja u Sarajevu, Arheologija, nova serija, sveska XIX, Sarajevo, 1964.,5-128.</s><s>Japodske nekropole u dolini Une, GZM, Nova serija, XXIII, 5-79 
 Problem sjevernog graničnog područja Ilira, Naučni skup Regensburg, 1973
 Istočna granica Japoda, 1975
 Daorsi - Godišnjak X/8, Sarajevo 1973
 Dva nova primjerka daorskog novca sa gradine Daorson - Godišnjak ANUBiH, 1976
 Helenistički uticaji na ilirsko pleme Daorse
 Helenizam i helenistička umjetnost u Hercegovini. – Materijali SADJ 20, Beograd, 47-53
 Depo pronađen u ilirskom gradu Daors..u (2. st. pr. n. e.). – GZM XXXIII, Sarajevo, 23-113
 Prahistorijska i protohistorijska utvrđenja na području Daorsa
 Daorsi i Narona - Zemaljski muzej BiH, 1988.</s><s>Grafiti sa grčkih posuda iz razorenog ilirskog grada Daorsona iznad sela Ošanića kod Stoca u Hercegovini
 Unutrašnja vrata akropole ilirskog grada Daorsona</s>

<s>Izvori</s>

<s>Jugoslavenski arheolozi
Bosanskohercegovački arheolozi
Biografije, Sarajevo</s>

