Vinska mušica
<s>Vinska mušica () je je insekt reda dvokrilaca (Diptera), porodice Drosophilidae.</s>

<s>Opis 
Voćna mušica je  neugledni, sitni dvokrilni insekt, koji obično živi na trulećem voću, povrću i ostalim podlogama u kojima se odvijaju procesi alkoholnog vrenja.</s><s>Hrani se živim ćelijama kvasca.</s><s>U prirodnim populacijama, tijelo joj je žućkasto do svijetlosmeđe, a oči ciglaste.</s><s>Duga je 3–5 mm.</s><s>Za samo petnaestak dana, na sobnoj temperaturi,  odvija se proces potpune metamorfoze: jaje – larva – lutka – odrasla jedinka.</s>

<s>Osim obične, postoji i mnogo drugih vrsta voćnih mušica, ali vinska je daleko najpoznatija, jer se često, kao modelni organizam,  koristi u  laboratorijskim istraživanjima, od molekulske do evolucijske genetike.</s>

<s>Među 8.500 jedinki koje su svojevremeno prikupljene iz buradi sa komom ili džibrom za proizvodnju vina i rakije, u 16  naseljenih mjesta širom Bosne i Hercegovine, registrirano šest vrsta roda Drosophila: D. melanogaster, D. busckii, D. funebris, D. hydei, D. immigrans i D. simulans.</s>

<s>Razviće 
Na temperaturi od 200C, od polaganja jaja do izlijetanja odraslih prođe oko 15 dana, a na 250C, svega 10 dana.</s><s>Na temperaturama od 5-60C samo stupanja larve traje oko 60 dana, a na 00C – proces razvića se zaustavlja.</s><s>Temperature više od optimalnih, međutim, djeluju na sposobnost razmnožavanja.</s><s>Tako već na 330C mužjaci gube plodnost.</s>

<s>Jaja ženka polaže već nakod dva sata iza oplodnje.</s><s>Svaka ženka prosječno dnevno položi 50-70 bijelih jaja, maksimalno 500 tokom prvih 10 dana.</s><s>Kasnije broj dnevno položenih jaja opada, tako da u toku života (najviše 35-40 dana) ženka ih položi do 1.000 komada.</s><s>Jaja su mala (duga do 5 mm), ovalna, sa dva filamenta.</s><s>U vrijeme polaganja razviće je već u toku.</s>

<s>Larva je u početku bijela, a kasnije požuti.</s><s>Izražena joj je regionalna segmentiranost na glavu (jedan segment), grudi (tri segmenta) i abdimen (8 segmenata).</s><s>Larva raste, presvlači se tri puta, a pred zakukuljenje doseže dužinu do 5 mm.</s>

<s>Lutka (kukuljica), u početku je žuta, a kasnije dobija smeđu nijansu.</s><s>Dosegne dužinu do 3–5 mm, a njena silueta podsjeća na sovu ušaru.</s>

<s>Odrasle jedinke (adulti ili imaga) imaju sve odlike dvokrilaca i dužinu do 5 mm.</s>

<s>Glavne međuspolne morfološke razlike</s>

<s>Modelni organizam</s>

<s>Drozofila je jedna od prvih laboratorijskih životinja, koja ispunjava sva poželjna svojstva modelnih organizama:
generacijsko vrijeme, tj. period od polaganja jaja do spolne zrelosti, na sobnoj temperaturi od oko 220 C, traje oko 14 dana, u poređenju sa čovjekom kod kojeg prosječno efektivno generacijsko vrijeme traje oko 20 godina, iako realnu spolnu zrelost dostiže mnogo ranije.</s>

<s>Svaka ženka  vinske mušice, u povoljnim uvjetima,  može proizvesti par hiljada potomaka.</s><s>Postoje proračini da bi potomstvo jednog para vinske mušice, ukoliko bi preživjele sve jedinke, svih sukcesivnih genetacija, tokom jedne kalendarske odine, pokrilo površinju zemaljske kugle.</s>

<s>Podobnost eksperimentalnog uzgoja  vinske mušice je i u:
lakom održavanju u laboratorijskim uvjetima, i 
jednostavnom razlikovanju mužjaka i ženki.</s><s>Mužjak ima crno  polje na leđnoj strani završetka zatka (koji je zaobljen), dok ženka na istoj poziciji ima uske tamne pojase i jače razvijen zadak, sa zašiljenim krajem.</s><s>Pored toga, svi predstavnici roda Drosophila, u diploidnoj hromosomskoj garnituri Imaju po  osam hromosoma (2n = 8).</s>

<s>U pjuvačnim žlijezdama vinske mušice nalaze se neobičajeno veliki tzv. džinovski ili politeni,  hromosomi.</s><s>Nakon specifičnog bojenja, dobro su vidljivi pod svjetlosnim mikroskopom, a naziru se čak i pod običnom lupom.</s><s>Zbog toga je voćna mušica gotovo idealna za genetička istraživanja, osobito za proučavanje mutacija i interakcije gena.</s><s>Danas postoji na hiljade prirodnih i laboratorijskik mutanata vinskih mušica.</s><s>Naprimjer, mutirana vinska mušica, umjesto normalnih krila,  može imati samo patrljke (vestigijalna krila) ili nesimetrična, umjesto normalnih krila, tamno tijelo umjesto žuto-smeđeg, i bijele oči, ciglaste cinober, „kardinal“ ili smeđe,  umjesto crveno-ciglastih očiju.</s>

<s>Charles W. Woodworth se smatra  prvim uzgajivačem vinske mušice za potrebe naučnih istraživanja.</s><s>Time se ozbiljnije počeo baviti Thomas Hunt Morgan 1910. godine, a nakon toga praktično cijeli istraživački vijek proveo istražujući različite aspekte genetike ovog dvokrilca.</s><s>Za vrijeme boravka na University of  Columbia, Morgan je uspio pokazati kako se geni prenose na hromosomima i da su oni mehanička osnova nasljeđivanja.</s><s>Time je postavio osnove za razvoj moderne genetike, za koje je 1933. dobio  Nobelovu nagradu za fiziologiju i medicinu.</s>

<s>Reference</s>

<s>Povezano 
 Insekt
 Dvokrilac</s>

<s>Vanjske veze 
 A quick and simple introduction to Drosophila melanogaster
 FlyBase — A Database of Drosophila Genes & Genomes
 NCBI page on Drosophila melanogaster
 The WWW Virtual Library: Drosophila
 The Berkeley Drosophila Genome Project
 FlyMove 
 Annual Drosophila Research Conference 
 The Interactive Fly — A guide to Drosophila genes and their roles in development
 Drosophila Nomenclature — naming of genes 
 Make Your Own Fruit Fly Trap
 Drosophila Development
 Illustrates a simple to make non-toxic Vinegar fly trap
 Measurement of Courtship Behavior in Drosophila melanogaster
 Maintenance of a Drosophila Laboratory: General Procedures
 Transcript In Situ Hybridization of Whole-Mount Embryos for Phenotype Analysis of RNAi-Treated Drosophila
 Injection of dsRNA into Drosophila Embryos for RNA Interference (RNAi)
 View the fruitfly genome on Ensembl
 Manchester Fly Facility - for the public  from the University of Manchester
Ostali projekti</s>

<s>Diptera</s>

