Rudolf Tenies
<s>Rudolf Tenies bio je arhitekta, rođen 1869 u Ljubljani, a umro 1929. godine.</s><s>Završio je Akademiju likovnih umjetnosti, Arhitektonski odsjek.</s><s>Bio je član Društvo inžinjera i arhitekata u Slavoniji i Hrvatskoj 1897.</s><s>Nakon toga dolazi u Sarajevo i postaje član Tehničkog kluba u Sarajevu.</s><s>Od 1904.</s><s>Radio je u građevinskom odjeljenju Zemaljske vlade u Sarajevu.</s><s>Za civilnog arhitektu za Bosnu i Hercegovinu postavljen je 1910.</s><s>Od 1918 seli se u Ljubljanu gdje je sa bratom osnovao građevinsku firmu Obnova.</s>

<s>Svoja najbolja djela Tenies je ostvario u duhu secesije.</s><s>Gotovo sve njegove građevine karakteriše statična i simetrična kompozicija masa, a ritmizaciju pročelja postiže koncentracijom dekorativne plastike.</s><s>Repertoar dekorativnih elemenata je raznolik – od geometrijske stilizacije do baroknih kartuša.</s><s>Rađen je različitim materijalima i tehnikama.</s><s>U odnosu na druge, Tenies je kao arhitekt svojim djelima uvijek davao nešto od skulpturalnosti i plastičnosti ujedinjenih sa konstruktivno prostornim i funkcionalnim sadržajima.</s><s>Njegova djela se ističu i prepoznaju po snažnijoj arhitektonskoj artikulaciji pročelja zgrade, po bogatijoj profilaciji krovnih dijelova koji kod njega zaslužuju naziv pete fasade.</s><s>Više nego iko iz njegove generacije arhitekata on je skulptor i pjesnik u arhitekturi.</s><s>Njegovi kasniji radovi oslobođeni su u potpunosti historicizma.</s>

<s>U njegovoj arhitekturi iz dvadesetih godina XX stoljeća, primarni činilac postaje funkcija, te se po tome može smatrati jednim od začetnika rane moderne arhitekture u Bosni i Hercegovini.</s>

<s>Ostvarenja 
 Osnova za morsko kupalište u Crikvenici 1896.</s><s>Projekat je predstavljen na milenijumskoj izložbi u Budimpešti 1896.</s><s>Zgrada srpsko-pravoslavne mitropolije u Sarajevu 1898. god.</s><s>Enterijer istočne dvorane u Narodnom pozorištu u Sarajevu 1900. god.</s><s>Kasarna na Bistriku 
 Škola u Banjoj Luci 1900.</s><s>Nekoliko stambenih zgrada u Sarajevu i jedna u Foči 
 Gradsko kupatilo u Mostaru 1911.</s><s>Salomova palata u Sarajevu 1911. god.</s><s>Proglašena je za nacionalni spomenik BiH 
 Banka na Obali 1913.</s><s>Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine
 Dvor Zvorničko-tuzlanske eparhije, koautor sa Karlom Paržikom i Josipom Pospišilom.</s>

<s>Literatura</s>

<s>Reference</s>

<s>Bosanskohercegovački arhitekti</s>

