Rusko-švedski rat (1554–1557)
<s>Rusko-švedski rat (1554-1557) (švedski: Stora ryska krige, ruski: Шведски поход) bio je uvod u Livonski rat 1558. - 1583.</s>

<s>Nije bio osobito buran i vodio se na relativno uskom frontu duž karelijske granice, završio je potpisivanjem Novgorodskog mira 2. aprila 1557.</s>

<s>Pozadina
Jedan od motiva za taj rat, bila je ljutnja novog švedskog kralja Gustava Vase da odnose s Rusijom održava preko novgorodskog gubernatora a ne direktno sa Moskvom i carem Ivanom Groznim, kao da je manje vrijedan i neki vazal, a ne kralj.</s>

<s>Drugi razlog za rat bio kontinuirano kršenje granice u Kareliji, odnosno sporovi oko lovišta i riba, između naselja na granici.</s>

<s>Tok rata</s>

<s>Kronologija početne faze tog rata ne može se precizno odrediti zbog pomankanja dokumenata iz tog vremena.</s><s>Izgleda da otvorenih neprijateljstva s obje strane do juna 1555. nije bilo.</s>

<s>Napad je počeo švedski admiral Jakob Bagge 15 - 29. septembra 1555., pomorskim desantom na Utvrdu Orešek u Nevi, ali je odbijen.</s>

<s>Rusija je objavila rat u decembru 1555. i pokrenula ofenzivu u Finskoj.</s><s>Rusi su 20. januara 1556, razbili švedski napad na Kivinebb (današnje Pervomajskoje).</s>

<s>Rusi su sa relativno velikim snagama (20.000 - 25.000 ljudi) krenuli na Viborg (21. - 25. januar 1556.) i poharali svu njegovu okolicu, ali su se nenadano povukli.</s>

<s>Taj rat štetio je trgovcima s obje strane, čak više švedskim zbog toga je Gustav Vasa zatražio njegov prekid, pristavši na moskovske uvjete, da sa Rusijom komunicira jedino preko Novgorodskog gubernatora.</s><s>Zbog tog je 13. jula 1556. poslao Knut Johansson, rektora katedrale u Turku u Novgorod da dogovori primirje.</s><s>Pregovori su se odužili do aprila 1557.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze 
 Stora ryska kriget 1554-1557 
 Отношения между Шведским государством</s>

<s>1550-e
Rusko-švedski ratovi
Novovjekovni ratovi</s>

