Litomerice
<s>Litomerice (njemački: Leitmeritz, češki: Litoměřice) je grad na sjeverozapadu Češke na ušću rijeke Ohre u Labu, udaljen oko 64 km sjeverozapadno od Praga.</s>

<s>Grad se nalazi u Češkoj pokrajini Ústečki kraj koju zovu i Češke vrt zbog ugodne klime, u kojoj uspjeva razno voće pa čak i grožđe.</s><s>Za Austro-Ugarske, mnogi umirovljenici odabrali su rađe Litomerice  zbog ugodne klime, nego neke južnije gradove carstva.</s>

<s>Historija</s>

<s>Litomerice je jedan od najstarijih gradova Češke, osnovan je u 10. stoljeću, na mjestu ranosrednjovjekovne slavenske utvrde.</s><s>Grad je dobio povelju kraljevskog slobodnog grada 1219.</s><s>Od 12. st. do 17. stoljeća grad je bio značajan trgovački centar unutar Svetog Rimskog Carstva, sa miješanom germansko-slavenskom populacijom.</s><s>Njemački stanovnici Litomerica pretrpjeli su velike nevolje tijekom 15. stoljeća za vrijeme Husitskih ratova.</s><s>Nakon protestantske pobune koja je potaknula Tridesetogodišnji rat, te nakon poraza protestanata u Bitci na bijeloj gori, stanovnici grada morali su prihvatiti katolicizam, ili napustiti grad, koji je postao i biskupsko sjedište 1655. godine.</s><s>Nakon toga, broj Čeha u gradu se smanjio, a on je u velikoj mjeri germaniziran.</s>

<s>Nakon raspada Austro-Ugarske  1918., područja uz granicu s Njemačkom, gdje je živjela većina bivših austrijskih građana koji su govorili njemački jezik, pokušala su sve da uđu u sastav Njemačke Austrije (koja je pak trebala biti samo prolazna faza do ujedinjenja s Njemačkom), ali je to spriječila čehoslovačka vojska.</s><s>Odlukama Mirovnog ugovora iz Saint-Germain-en-Laya,  1919., cijela Češka i Moravska ušle su u sastav Čehoslovačke kao i cijeli granični prostor prema Njemačkoj koji je kasnije postao poznat kao Sudeti, i oko kojeg su se plele mnoge političke kontroverze u narednim godinama.</s><s>Slavensko stanovništvo  Litomerica, ostalo je živjeti u gradu čak su se doseljavali i novi stanovnici, ali su ostali u manjini.</s><s>No nakon Münchenskog sporazuma 1938. godine, njemačke trupe okupirale su Sudete i uključile ih u Treći Reich.</s><s>Česi iz  Litomerica, koji su u međuvremenu došli do 5.000 ljudi morali su napustiti grad i iseliti se u Čehoslovačku.</s>

<s>U završnoj fazi Drugog svjetskog rata, većina njemačkih snaga se povukla iz grada i okolice pred nadirućim trupama Crvene armije.</s><s>Borci češkog pokreta otpora preuzeli su kontrolu nad gradskom utvrdom 27. travnja 1945., a nakon nekoliko dana otpočeli su pregovore s njemačkim zapovjednikom grada o uvjetima njegove predaje.</s><s>Njemačka je kapitulirala u noći 8. svibnja a preostale njemačke jedinice pobjegle su iz grada 9. svibnja, neposredno nego što su sovjetske snage ušle u grad 10. svibnja 1945.</s><s>Veći dio  stanovnika njemačkog porijekla je na osnovu Beneševih dekreta protjeran u Njemačku u kolovozu 1945. zajedno sa oko 2,5 milijuna drugih građana njemačke nacionalnosti.</s>

<s>Gradske znamenitosti</s>

<s>Ispod grada postoje brojni podrumi povezani brojnom mrežom podzemnih hodnika tako da se moglo i na taj način kretati po  gradu a da se ne  izviri na danje svijetlo.</s><s>U nekim dijelovima grada podrumi su vrlo duboki, izgrađeni  u tri etaže.</s><s>Hodnici kojim su povezani dugi su oko tri kilometara, i jedni su od najdužih u Češkoj.</s><s>Nažalost samo 336 metara tih podzemnih hodnika otvoreno je za javnost.</s><s>Litomerice imaju još uvijek vidljive gradske zidine koje su izgrađene u gotičkom stilu.</s>

<s>Stanovništvo Litomerica 1930.-2004.
 1.  prosinca 1930. : 18,498 
 17. svibnja 1939.: 17,267
 22. svibnja 1947.: 14,402 
 2. lipnja 2004.: 25,517</s>

<s>Poznati sugrađani
Alfred Kubin, austrijski crtač, grafičar i novelist
Martin Škoula, profesionalni hokejaš u Pittsburgh Penguinsima iz američkog NHL
Kamil Kreps, profesionalni hokejaš u Florida Panthersima iz američkog NHL
 Věra Pospíšilová-Cechlová, češka atletičarka i natjecateljica u bacanja diska</s>

<s>Gradovi prijatelji
  Armentieres, Francuska 
  Calamba City, Filipini (1974.)
  Meissen, Njemačka (1996.)
  Fulda, Njemačka (2001.)
  Dapitan, Filipini (2006.)</s>

<s>Vanjske veze
 Službene stranice grada</s>

<s>Gradovi u Češkoj</s>

