Stojeći val
<s>Stajaći, stojeći, stojni ili stacionarni val, je val koji oscilira u vremenu, ali čiji se vrh amplitude ne pomera u prostoru.</s><s>Pložaji na kojima je apsolutna vrednost amplitude minimalna nazivaju se čvorovi, a na kojima je maksimalna antinodi.</s>

<s>Stajaći talas nastaje superpozicijom (zbrajanjem) dvaju valova jednake amplitude i frekvencije.</s><s>Opisuje ih jednadžba:</s>

<s>gdje su: A - amplituda, λ - valna duljina, T - period vala, t - vrijeme.</s><s>Raspored elongacija y je sinusoidni, no valne fronte ne putuju, tako da je amplituda pojedinih čestica različita i ovisna o mjestu x. Na mjestima na kojima je amplituda jednaka nuli nalaze se čvorovi, a gdje je maksimalna trbusi.</s>

<s>Stojni valovi važni su u akustici (titranje žice, titranje stupa zraka u glazbenom instrumentima, prostorna akustika), gdje osim poželjnih mogu imati i neželjene posljedice, kao što je povećanje buke.</s>

<s>Seš</s>

<s>Seš (franc. seiches), bibavica, štiga, šćiga je stojni val koji se javlja u jezerima, zaljevima, kanalima, lukama, zatvorenim morima ili njihovim dijelovima, a očituje se u oscilacijama razina vode, te u periodičnim promjenama strujanja.</s><s>Period mu ovisi o obliku i izmjerama zahvaćenoga područja, a uz osnovno titranje pojavljuje se i titranje viših frekvencija.</s><s>Seši mogu biti uzrokovani naglim promjenama tlaka zraka i vjetra, poremećajima koji pristižu iz otvorenoga mora ili, iznimno, pomacima dna.</s><s>Prvi su put opaženi u švicarskim jezerima, a nakon toga i u drugim jezerima i morima.</s><s>Seši su česti u Jadranu, a periodi im variraju od približno 21 sat (cijeli Jadran), više od 6 sati (Kvarnerski zaljev) i 1 sat (Kaštelanski zaljev), pa do 20 minuta i manje (na primjer Bakarski zaljev).</s><s>Kada postignu velike amplitude, seši ugrožavaju plovidbu i dovode do poplavljivanja.</s>

<s>Titranje žice glazbala</s>

<s>Napeta i na krajevima učvršćena žica može izvoditi transverzalne mehaničke titraje, okomito na smjer žice.</s><s>Time što je žica na krajevima učvršćena već je unaprijed određeno da se na njenim krajevima stvaraju čvorovi stojnog vala.</s><s>Povučemo li gudalom po sredini žice, ona će izvoditi harmonijsko titranje i pri tom ćemo čuti ton.</s><s>Onaj ton koji nastaje kod titranja žice gdje je samo jedan trbuh po sredini zove se osnovni ton.</s><s>Tome osnovnom tonu pripada osnovna frekvencija f0 i valna duljina λ0.</s><s>Kako je razmak od čvora do čvora, to jest duljina l žice jednaka polovini valne duljine, to jest:</s>

<s>a jer je:</s>

<s>gdje je v - brzina zvuka, to je:</s>

<s>pa je:</s>

<s>Znači da je broj titraja obrnuto razmjeran s duljinom žice, to jest duža žica imat će manji broj titraja nego kraća.</s>

<s>Dotaknemo li napetu žicu prstom u sredini i stavimo li je u titranje, pa onda prst uklonimo, žica će titrati tako da će imati 3 čvora i 2 trbuha i ćut ćemo prvi gornji ton.</s><s>Valna duljina je sada:</s>

<s>a frekvencija f1.</s><s>Iz toga proizlazi da je:</s>

<s>pa je:</s>

<s>Znači da je sada frekvencija dvostruko veća od osnovne frekvencije.</s>

<s>Pritisnemo li žicu u svakoj trećini njene duljine, nastat će na njoj 4 čvora i dobit ćemo drugi gornji ton.</s><s>Valna duljina je sada</s>

<s>a frekvencija f2.</s><s>Iz toga proizlazi da je:</s>

<s>pa je:</s>

<s>Znači da je sada frekvencija trostruko veća od osnovne frekvencije.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Akustika
Titranja i valovi</s>

