Savezni izbori u Njemačkoj 2017.
<s>Nemački savezni izbori održani su 24. septembra 2017. godine i na njima su izabrani poslanici u XIX sazivu Bundestaga.</s><s>Poslanici u Bundestagu će nakon izbora apsolutnom većinom glasova da izaberu novoga kancelara ili kancelarku i toj će osobi biti postavljen zadatak da sastavi novu vladu Nemačke.</s>

<s>Koalicija Hrišćansko-demokratske unije (CDU) i Hrišćansko-socijalne unije Bavarske (CSU) odnela je pobedu na izborima osvojivši 33.2% glasova, 8.4% glasova manje nego na izborima 2013. godine.</s><s>U parlament je uspela da se vrati i liberalna Slobodna demokratska partija koja je osvojila 9.9% glasova.</s><s>Ipak njezin povratak neće omogućiti obnovu takozane crno-žute koalicije koja je na vlasti bila pre 2013. zbog značajnog pada broja glasova koalicije CDU-CSU.</s><s>Zbog toga se očekuje sastavljanje takozvane Jamajka koalicije koja ime nosi po bojama zastave Jamajke koje su ujedno i boje koalicije CDU-CSU, Slobodnih demokrata i Zelenih.</s><s>Ta koalicija nije postojala na nacionalnom, ali jeste na nižim nivoima vlasti.</s><s>Veliki uspeh na izborima ostvarila je i ekstremno desna Alternativa za Nemačku koja je po prvi puta ušla u Bundestag i odmah postala treća najjača partija.</s><s>Druge su partije izjavile da sa njezinim poslanicima neće sarađivati.</s><s>Socijaldemokratske partije Nemačke (SPD) ostvarila je svoj najlošiji rezultat na izborima još od kraja II svetskog rata, a izbori označavaju i kraj velike koalicije u kojoj je SPD učestvovao.</s>

<s>Koalicija CDU-CSU predvođena od strane Angele Merkel, još od 2013. u ispitivanjima javnoga mišljenja vodila je sa dvocifrenom prednošću ispred glavnoga rivala Socijaldemokratske partije Nemačke (SPD).</s><s>Ta je prednost bila umanjena jedino u periodu upravo nakon što je Martin Schulz izabran za novoga predsednika SPD-a.</s>

<s>Kontekst</s>

<s>Na prošlim je izborima, održanim 2013. godine, koalicija na vlasti koju su tada sačinjavali CDU, CSU i FDP izgubili većinu koja im je trebala u Bundestagu za sastavljanje vlade.</s><s>Bez obzira na to što su CDU i CSU ostvarili najbolje rezultate još od 1990 godine, FDP je pao ispod 5% čime je pao ispod cenzusa i nije ušao u Bundestag.</s><s>CDU i CSU su zajedno došle do 42% glasova i tek nešto ispod 50% poslaničkih mesta.</s><s>Dve su partije uspešno pregovarale sa SPD-om o sastavu velike koalicije po treći put u istoriji.</s>

<s>U martu 2017.</s><s>SPD je na čelo partije i za kandidata za kancelara izabrao bivšeg predsednika Evropskog parlamenta Martina Schulza.</s><s>To je u početku dovelo do porasta popularnosti partije, ali je CDU naknadno uspeo da povrati svoju prednost koja se u anketama meri sa dvocifrenim postotcima od 13 do 16%.</s><s>U pokrajinskim izborima u maju 2017.</s><s>SPD je izgubio i vlast u Severnoj Rajni-Vestfaliji.</s>

<s>Datum izbora 
Nemački zakon propisuje da izbori za novi saziv Bundestaga trebaju da se organizuju u nedelju ili u dan državnog praznika u periodu od 46 do 48 meseci od prethodnih izbora.</s><s>U januaru 2017 predsednik Joachim Gauck je sazvao izbore na dan 24. septembar 2017.</s><s>Po završetku izbora, novoizabrani Bundestag treba da organizuje prvo zasedanje u roku od 30 dana.</s><s>Sve do toga dana, prethodni saziv Bundestaga nastavlja da zaseda.</s>

<s>Izborni sistem</s>

<s>Nemačka koristi kompleksni kombinovani izborni sistem u kojemu sa jedne stane kombinuje direktni izbor bilo koga od kandidata sa najvećim brojem glasova (uključujući i relativno najveći broj glasova ispod 50%) u jedinicama u kojima se na kraju izabire samo po jedan kandidat, i sa druge strane proporcionalni izbor u kojemu svaka partija dobija približno onoliko mandata u parlamentu koliko je osvojila glasova.</s><s>U praksi to znači da svaki pojedini glasač ima takozvani prvi i drugi glas.</s><s>Sa prvim glasom se izabire 299 poslanika u 299 izbornih jedinica u kojima pobeđuje onaj kandidat koji odnese najveći broj glasova bez obzira na to koliko to glasova bilo.</s>

<s>Kako ovakav sistem pogoduje velikim partijama i može dovesti do velikog nesrazmera u postotcima glasova koje partije osvoje i broju mandata u Nemačkoj se koristi i drugi glas.</s><s>Potencijalni nesrazmer koji može da nastane korištenjem samo prvoga glasa (Kao što je to slučaj u Ujedinjenom Kraljevstvu) može da se vidi u sledećem modelu u kojemu se partija A i partija B takmiče za 10 mandat u 10 izbornih jedinica.</s><s>Ukoliko partija A osvoji 49% glasova u svim jedinicama, a partija B 51%, partija B će da osvoji svih 10 mandata.</s>

<s>U Nemačkoj se drugi glas koristi kako bi se po principu proporcionalnog izbornog sistema ispravile nepravilnosti koje nastaju kao rezultat prvoga glasa.</s><s>Glasači sa drugim glasom glasaju za partijsku listu.</s><s>Načelno sve patije mogu da se takmiče na drugoj listi u svim saveznim državama ako za to sakupe dovoljan broj potpisa pre izbora.</s><s>Ukoliko kao rezultat prvog glasa partija osvoji manji broj mandata nego bi joj to proporcionalno pripadalo, patija dobija nove mandate sa relevantne liste za tu saveznu državu.</s><s>Ipak, kako bi se kvalifikovale za mandate sa druge liste, partije moraju da osvoje bar tri mandata putem prvoga glasa, ili bar 5% glasova putem drugog glasa.</s><s>Načelno se sa drugim glasom Bundestag puni do 598 poslanika.</s><s>Ipak, kako uz podzastupljene partije postoje i partije koje teoretski prvim glasom mogu ostvariti više mandata nego im to proporcionalno pripada na osnovu drugog glasa, u nemački izborni sistem uvedeni su i takozvani nadilazni mandati kojima se postiže balans dajući dodatne mandate drugim partijama.</s><s>Tako je XVIII sazviv Bundestaga imao ukupno 631 poslanika.</s>

<s>Partije priznatih nacionalnih manjina izuzete su od izbornog praga od 5% glasova.</s>

<s>Partije</s>

<s>Ukupno se 38 partija nalazi na izbornim listama u bar jednoj od nemačkih saveznih zemalja i tako teoretski mogu da ostvre zastupljenost u Bundestagu.</s><s>Uz to, na izborima učestvuje i nekoliko neovisnih kandidata za izbore sa prvim glasom na kojima se izabire samo jedan kandidat po izbornoj jedinici koji ostvari najveći broj glasova.</s><s>Glavne partije koje imaju najveću erovatnoću da će da pređu izborni prag od 5% sa drugim glasom ili da njihov kandidat bude izabran sa prvim glasom su:</s>

<s>Istraživanja javnog mišljenja 
Istraživanja se provode od izbora 2013. i svaka boja predstavlja po jednu od glavnih partija u zemlji.</s>

<s>Povezano 
 Predsednički izbori u Francuskoj 2017.</s><s>Referendum Ujedinjenog Kraljevstva o članstvu u Evropskoj uniji
 Predsjednički izbori u SAD 2016.</s>

<s>Izbori 2017.</s><s>Izbori u Njemačkoj</s>

