Mehanički sat
<s>Mehanički sat je mjerni instrument ili uređaj koji koristi mehanički mehanizam koji mjeri protok vremena.</s><s>Pokreče ga opruga koja se mora periodično navijati nebi li satu osigurala potrebnu pokretačku energiju.</s><s>Sila se prenosi putem niza zupčanika koji napajaju nemirnicu, balansni kotačić koji oscilira naprijed-nazad stalnom (konstantnom) brzinom.</s><s>Svakim pokretom nemirnice mehanička poluga pokreće zupčanike u jednom smjeru što pomiče kazaljke sata unaprijed stalnom brzinom.</s><s>Iz toga razloga svaki mehanički sat proizvodi specifični zvuk kucanja.</s><s>Mehanički satovi razvili su se u Europi u 17. stoljeću iz opružnih satova koji su se pojavili u 15. stoljeću.</s><s>Mehanički satovi nisu tako precizni kao moderni kvarcni satovi i u pravilu su mnogo skuplji.</s><s>Danas se nose iz estetskih razloga, kao dio nakita i kao pokazatelj društvenog statusa.</s>

<s>Prvi mehanički satovi pokretani i upravljani istjecanjem vode ili s utezima, preko različitih je mehanizama pokazivao vrijeme pomičnim ili okretnim kazaljkama, ali je bio prilično nepouzdan.</s><s>Pouzdani mehanički satovi su postali tek primjenom mehaničkih oscilatora koji upravljaju ritmom sata.</s><s>Christiaan Huygens je 1656. primijenio slobodno njihalo kao mehanički oscilator, kojega vrijeme njihanja ovisi o duljini niti.</s><s>Satovi s njihalom (klatnom) ili ure njihalice vrlo su pouzdani, posebno uz mnoge dopune, kao što je automatska dopuna (kompenzacija) promjena duljine njihala zbog promjene temperature i tlaka zraka, pa su do pojave elektroničkih to bili najtočniji satovi, te su se zadržali do danas.</s><s>Glavni je nedostatak sata s njihalom i utegom što ne može raditi u pokretu.</s><s>Huygens je 1674. konstruirao sat pokretan oprugom s opružnim mehaničkim oscilatorom, takozvanom nemirnicom ili treptalom, koji može raditi i u pokretu.</s><s>Robert Hooke konstruirao je 1876. prvu zaprečnicu ili zapinjač, mehanizam koji pouzdano određuje ritam mehaničkog oscilatora.</s><s>Tek je to omogućilo konstruiranje pouzdanih satova za rad u pokretu, džepnih i potom ručnih satova.</s><s>Osobito precizan pokretni mehanički sat naziva se kronometrom, a upotrebljavao se u pomorstvu kao osnova za pouzdano određivanje položaja brodova, sve do pojave radijskih i satelitskih sustava navigacije.</s>

<s>Glavni dijelovi 
Glavni su dijelovi mehaničkog sata pogonski mehanizam (uteg ili opruga) koji povremeno treba navijati, oscilator (njihalo ili nemirnica), zaprečnica te sustav zupčanika za prijenos na kazaljke i obavljanje popratnih funkcija sata.</s><s>Kazaljke (satna ili mala i minutna ili velika) nalaze se na suosnim osovinama, a okreću se preko kružne ljestvice, takozvanog brojčanika, koji je tradicijski podijeljen na 12 sati, samo iznimno na 24 sata.</s><s>U preciznijim izvedbama postoji i sekundna kazaljka, na suosnoj osovini sa satnom i minutnom, ili na posebnoj osovini na praznom dijelu brojčanika i svojim posebnim brojčanikom.</s><s>Složeniji satovi pokazuju datume i kalendar.</s><s>Neki mehanički satovi obavljaju i popratne funkcije, na primjer otkucavaju na pune sate, neki na polovice i četvrtine sata, neki zvone u određeno vrijeme (takozvane budilice), a neki sviraju programirane melodije.</s><s>Neki pokreću figure ljudi ili životinja, a takvi veliki satovi (na zvonicima crkava ili javnih zgrada) vrhunska su ostvarenja mehaničkih automata (igračaka) u kojima se u određeno vrijeme pokreće igrokaz figura i proizvode zvukovi.</s><s>Mehanički satovi izvode se kao stojeći, zidni, stolni, džepni ili ručni satovi.</s><s>Kućišta satova često su bila predmet umjetničkog obrta.</s>

<s>Kronometar</s>

<s>Kronometar je vrlo precizan mehanički sat s oprugom.</s><s>Razvio se pošto je 1735.</s><s>John Harrison izradio prototip sata s nemirnicom, a od drugih se sličnih satova razlikovao posebnom konstrukcijom nemirnice, spiralne opruge i zapornoga mehanizma, što je omogućavalo znatno točnije mjerenje vremena.</s><s>Upotrebljavao se kao brodski kronometar (prvi konstruktor francuski urar Pierre Le Roy, 1769.), prilagođen uvjetima rada na brodu, kardanski ovješen i smješten na amortizerima (prigušivač).</s><s>Danas mehanički kronometar ima uglavno samo povijesno značenje, a vrijeme se vrlo točno određuje mjerenjem frekvencije elektromagnetskoga zračenja što ga emitiraju ili apsorbiraju atomi ili molekule (atomski sat).</s>

<s>Izvori</s>

<s>Satovi</s>

