Debata
<s>Debata, rasprava ili diskusija može biti usmena ili pismena, temelji se na iznošenju misli (za razliku od pripovijedanja i opisivanja koji se temelje na zapažanju promjena u vremenu i prostoru).</s>

<s>U raspravljačkim se tekstovima tumači, obrazlaže i prosuđuje na osnovi istinitih činjenica i dokaza (argumenata).</s><s>Kao dokazi i potvrde mišljenja iznose se citati, dokumenti, statistički podatci, općeprihvaćene činjenice, spoznaje i vrijednosni sudovi.</s>

<s>Debata se često pokreće oko neke postavljene teze ili tvrdnje, pa se sudionici odlučuju za ili protiv obrazlažući i argumentirajući svoje mišljenje.</s>

<s>Usmena rasprava 
Usmena rasprava je vrsta koju vodi veći broj sudionika na određenu temu ili problem, a cilj im je da u sukobu svojih mišljenja i stavova pokušaju riješiti problem, odgovoriti na pitanje.</s><s>Usmena rasprava zove se i diskusija (eng. discussion).</s>

<s>Rasprave su ili unaprijed dogovorene ili se mogu odvijati spontano.</s><s>U dogovorenoj, uvijek postoji voditelj koji vodi debatu, određuje redoslijed govornika i prekida ih ako su nepristojni ili preopširni.</s><s>Na početku rasprave voditelj kratko izloži temu, početnu tvrdnju.</s><s>Zatim sudionici iznose protutvrdnje i sukobljavaju mišljenja.</s>

<s>Pismena rasprava 
Rasprava može biti i pisana, posebno ako su problem i postavljena teza složeniji, pa je potrebno više vremena da se svi zainteresirani upoznaju s različitim gledištima, ili ako ne postoji mogućnost osobnog sučeljavanja.</s>

<s>Pravila diskusije</s>

<s>Da se rasprave ne bi pretvorile u neproduktivne svađe, treba znati sudjelovati u njoj, tj. diskutirati.</s><s>Svatko tko je raspravljač treba poštivati pravila rasprave (raspored i vrijeme govorenja).</s><s>Kod diskusije se traži kritičnost prema sebi i drugima, pristojnost i korektnost.</s><s>Uvijek treba postojati afirmacijska (za) i negacijska (protiv) grupa.</s>

<s>Primjer diskusije</s>

<s>Jedna od najpoznatijih i najdugotrajnijih pisanih diskusija u Hrvatskoj odvijala se kroz čitavo prvo desetljeće 21. stoljeća u časopisu Hrvatskog društva pisaca Književna republika.</s><s>Raspravljalo se na mnogo stotina stranica o tome postoji li srpskohrvatski jezik ili se radi o nekoliko jezika.</s><s>Kontrirajući raznim kroatistima, argumentaciju za postojanje srpskohrvatskog policentričnog standardnog jezika iznosila je lingvistkinja Snježana Kordić u svojim brojnim prilozima diskusiji.</s>

<s>Vidi još 
Polemika
Razgovor
Dijalektika
Prilozi diskusiji u Književnoj republici 2001–2009.</s>

<s>Retorika
Politika</s>

