Geografija Kipra
<s>Za Kipar se može reći da ima povoljan geografski položaj.</s><s>Leži u istočnom Mediteranu, na raskrsnici tri kontinenta: Evrope, Azije i Afrike.</s><s>Po prirodno-geografskim činjenicama pripada Aziji, ali u svim društvenim aspektima je okrenut ka Evropi.</s><s>Kipar je takođe i član Evropske unije.</s><s>Ovo je najistočnije ostrvo u Sredozemnom moru, a sa površinom od 9251 km² treće je po veličini u istom (nakon Sicilije i Sardinije).</s><s>Što se tiče država, po površini je 161. na svetu i po tome je najsličniji Libanu i Portoriku.</s>

<s>Položaj 
Vezano za matematički položaj, Kipar leži na severnoj polulopti i istočnoj hemisferi, tačnije: najsevernija i najistočnija tačka je rt Apostolos Andreas (35° 34' sgš, odnosno 34° 37' igd.), najjužnija tačka je rt Gata (34° 33' sgš.), a najzapadnija otprilike rt Arnaοutis (32° 16' igd.).</s>

<s>U geološkom i geotektonskom pogledu Kipar predstavlja deo Male Azije, koji se u prošlosti odvojio.</s><s>U klimatskom i vegetacijskom smislu ovo ostrvo je smešteno u severnom umerenom pojasu, tačnije mediteranskoj podoblasti.</s>

<s>Klima</s>

<s>Sa obzirom da je Kipar tipično mediteransko ostrvo, onda je logično zaključiti i da ima tipičnu sredozemnu (Cs) klimu.</s><s>Kipar je inače najtoplije ostrvo Mediterana, a sa oko 340 sunčanih dana godišnje, ovo je najosunčanija zemlja u ovom delu sveta (pogotovo se to odnosi na Evropu).</s><s>Ipak, treba naglasiti da klimatske odlike nisu iste na svim delovima otoka.</s><s>Pa je tako u unutrašnjosti i sa povećanjem nadmorske visine ta sredozemna klima nešto izmenjena, iako se radi o malom prostoru.</s><s>Glavni faktor klime koji uzrokuje ove izmene je pravac pružanja planina Troodos i Kyrenia, koji idu paralelno sa obalom te zatvaraju unutrašnjost ostrva.</s><s>Posledica toga je to da unutrašnjost ima toplija leta, hladnije zime, te manju količinu padavina od priobalja.</s>

<s>Što se tiče temperatura, na celom ostrvu vladaju topla leta, sa prosečnim temparaturama od oko 30°C (zavisno od mesta do mesta), sa tim što u unutrašnjosti temperature znaju biti nešto više.</s><s>Zimi se temperature u priobalju kreću između 10 i 20°C, a u unutrašnjosti su nešto niže, te u najhladnijim mesecima (januar i februar) mogu dostići vrednosti oko 0°C (najniža ikad zabeležena temperatura u Nikoziji je bila -5°C).</s><s>Temperature na višim nadmorskim visinama su takođe dosta niže nego na ostatku ostrva, te se i leti po noći spuštaju do i ispod nule, a na najvišim vrhovima visoravni Troodos sneg se zadržava sve do avgusta.</s>

<s>Padavine na ostrvu se javljaju uglavnom zimi i to u obliku kiše, a na višim nadmorskim visinama u obliku snega.</s><s>Najviše padavina primaju planinske oblasti, u proseku od oko 1000mm godišnje.</s><s>Najmanje padavina izlučuje se u centralnom delu (nizija Messaoria) i to u proseku između 350-500mm.</s><s>Npr. glavni grad Nikozija ima količinu padavina od 440mm godišnje.</s><s>To malo padavina što dobija centralni deo, uglavnom dolazi sa severne strane, iz razloga što su severne planine nešto niže od južnih.</s><s>Zimi, kada se ove padavine pretežno izlučuju, zna doći do bujica i poplava, iz razloga što se one javljaju u velikim količinama za kratko vreme.</s>

<s>Hidrografija 
Od nešto više od 9000 km² koji čine ovo ostrvo, 10 km² otpada na vodu, što i nije baš nešto mnogo.</s><s>Treba napomeniti da Kipar ima samo dve stalne reke i to: Pediaios i Yialias.</s><s>Njihovi tokovi su nešto manji od 100 km.</s><s>Obe teku kroz Messaoriju i ulivaju se u zaljev Famagusta.</s><s>One se uglavnom koriste za navodnjavanje poljoprivrednog zemljišta.</s><s>Oni su jedini stalni tokovi, iz razloga što ostale reke, koje su inače i mnogo manje, imaju svoj tok samo u vremenu kakvih jakih kiša i uglavnom za vreme kada se otapa sneg sa planina.</s><s>Primeri nekih takvih reka su: Yerakaz i Yialousa (sa severnih planina) te Diarizos, Kouris, Vasilikos (sa južnih).</s><s>A inače u proleće se često zna desiti da se ove reke poplave, pa tako odnose plodan mulj i zemljište u more.</s><s>No, domaće stanovništvo se dosetilo da gradi brane na njima, kako bi sprečavali ovo već gore navedeno.</s><s>Sve ove reke imaju u gornjim tokovima nešto veće padove, pa i imaju i neki određeni hidroenergetski potencijal.</s><s>No, nije nešto naročito velik, pa nezadovoljava potrebe ostrva.</s><s>Iz istog razloga se i ne koristi previše.</s><s>Iz ovoga možemo zaključiti da rečni režim nivalno-fluvijalni, tj. da reke dobijaju više vode od otapanja snega, nego od kiša.</s><s>Reke pripadaju mediteranskom slivu.</s>

<s>Što se tiče jezera, njih na ostrvu postoji nekoliko i uglavnom su slatkovodna.</s><s>Ipak dva najveća jezera su slana, verovatno zbog neposredne blizine mora.</s><s>U prošlosti su i bili deo mora.</s><s>To su jezera Akrotiri i slano jezero Larnaka, a nalaze se na jugu ostrva u blizini istoimenih gradova.</s>

<s>Reljef</s>

<s>Kipar se prostire na nešto više od 9000 km².</s><s>Na toj relativno maloj površini može se primetiti kompleksnost prirodno-geografskih osobina, koja se ne bi očekivala na ovako malom prostoru.</s><s>Ostrvo je izduženo u pravcu zapad-istok i izgledom podseća na električnu gitaru.</s><s>U pravcu zapad-istok rastojanje je 224 km, a sever-jug najduže rastojanje je 121 km.</s><s>Dužina obalne linije je 648 km.</s><s>Obala je dobro razuđena.</s><s>Izdvaja se nekoliko poluostrva od kojih je najveće Karpas, koje se nalazi na severoistoku ostrva.</s><s>Između polustrva i rtova postoji nekoliko zaliva koji su uglavnom dobili imena po lukama koje su smeštene u njima (Famagusta, Larnaka, Akrotiri, Episkopi, Chrysochou, Morfou i dr.).</s><s>Osim glavnog ostrva, druga veća ostrva ne postoje.</s><s>Istina postoji nekoliko manjih ostrvčića, no njihova površina je toliko zanemarljiva da se ne mogu ni ucrtati na karte.</s><s>U reljefnom pogledu ostrvo Kipar čine planine, nizije i duge plaže.</s><s>Geološki i tektonski pripada Maloj Aziji sa kojom je u prošlosti bio spojen.</s><s>To je sve tako bilo do alpske orogeneze, koja se desila u tercijaru, a zahvatila je evropski prostor od Pirineja, Alpi, Dinarida, te se širila preko Male Azije dalje na istok.</s><s>Tada je došlo do izdizanja kopna današnjeg Kipra.</s><s>Izdizanjem ostrva Kipar stvoren je i današnji morski prolaz između ovog ostrva i Male Azije, koji se posle ispunio vodom i tako je ovaj deo kopna postao ostrvo.</s><s>Dakle, za ovo ostrvo kažemo da je nastalo alpskom orogenezom i samim tim da spada u mlađa kopna.</s>

<s>Reljefne celine čine:
 Planina Troodos na jugu.</s><s>Proteže se paralelno sa obalom u pravcu zapad-istok od rta Arnautis do zaliva Larnaka.</s><s>Već se može zaključiti da spada u mlade venačne planine.</s><s>Izgrađen je od magmatskih stena i vulkanskog materijala.</s><s>Najveći vrh je Olimp sa visinom od 1951 metra.</s><s>To je ujedno i najveći vrh ostrva.</s><s>Osim njega postoji još nekoliko približno visokih vrhova.</s><s>Što se tiče padina, južne padine se razlikuju od severnih.</s><s>Južne imaju blaži pad prema obali, tj. postepeno se spuštaju, dok severne su strmije i naglo se spuštaju u ravnicu.</s><s>Visoravan Beşparmak na severu.</s><s>Još se naziva i Pentadaktylos i Kyrenijska visoravan.</s><s>Proteže se uz severnu obalu od rta Kormakitis do rta Apostolos Andreas.</s><s>Njegova dužina je oko 150 km, a postepeno se snižava od zapada ka istoku.</s><s>Visoravan je mnogo uža i niža od Troodosa, a takođe je i ispresecano dolinama.</s><s>Najviši vrh je Kyparissovouno (1023m).</s><s>Za razliku od Troodosa, ovde dominiraju krečnjaci i dolomiti koji datiraju iz krede, te mlađi iz miocena i pleistocena.</s><s>Nizija Messaoria između ovih visoravni.</s><s>Naime, sam naziv „Messaoria“ u prevodu sa grčkog znači „između planina“.</s><s>Po postanku je tektonska dolina.</s><s>Ovo je plodna oblast u kojoj dominiraju aluvijalne ravni.</s><s>Ispunjena je tercijarnim i kvartarnim nanosima.</s><s>Njena nadmorska visina ne prelazi 300 metara.</s>

<s>Kipar
Kipar
Kipar
Kipar</s>

