Popravka za sloj
<s>Popravka za sloj računa se kao uticaj horizontalnog sloja bijeskonačnog pružanja, čija debljina odgovara razlici nadmorskih visina dve posmatrane tačke.</s><s>Drugi naziv za ovu popravku je Bugeova popravka, po naučniku Pjeru Bugeu, koji je prvi put definisao.</s><s>Zbog toga se, vrlo često, i horiznotalni sloj beskonačnog pružanja, naziva Bugeov sloj.</s>

<s>Gravimetrijska merenja se vrše na topografskoj površi tijerena, a ne na površi geoida.</s><s>Popravkom za visinu, normalna vrednost gravitacionog ubrzanja (koja važi za površ geoida) redukovana je na vrijednost, koja bi u posmatranoj tački bila izmerena da se između geoida i topografske površi ne nalaze nikakve mase (otuda je drugi naziv za ovu popravku - popravka za slobodan vazduh).</s><s>Međutim, to nije realno stanje, jer se ispod točke na kojoj se merenja vrše, uvek nalaze neke mase, koje povećavaju vrednost gravitacionog ubrzanja, koje se meri na površi terena.</s><s>Uticaj ovih masa može da se sračuna kao uticaj horizontalnog sloja beskonačnog pružanja i debljine , što je, u opštem slučaju, nadmorska visina posmatrane tačke.</s><s>Međutim, popravka za sloj predstavlja samo prvu aproksimaciju uticaja masa ispod točke posmatranja, zbog toga što debljina i gustina stenskog materijala između dvije tačke, koje se nalaze na različitim nadmorskim visinama, nije konstantan.</s>

<s>Izračunavanje</s>

<s>Neka je  poluprečnik cilindra,  njegova visina, dok je  tačka posmatranja.</s><s>Uticaj elementa zapremine  na tačku  može da se dobije iz opštih izraza za potencijal vertikalne komponente sile privlačenja u vertikalnom cilindričnom sistemu koordinata:</s>

<s>.</s>

<s>Integraljenjem izraza po , pa po  i na kraju po , dobija se:</s>

<s>pri čemu će, posle razvijanja u red, biti:</s>

<s>.</s>

<s>Granična vrednost izraza , kada  biće:</s>

<s>,</s>

<s>ili, posle zamene brojnih vrednosti:</s>

<s>,</s>

<s>gde se  daje u , a  u metrima.</s>

<s>Bugeova anomalija</s>

<s>Suma popravki za visinu i sloj, čini popravku, koja definiše Bugeovu anomaliju:</s>

<s>.</s>

<s>Za razliku od Fajove anomalije, koja je u direktnoj zavisnosti od nadmorske visine posmatrane tačke, Bugeova anomalija znatno manje zavisi od visine tačke.</s><s>Zbog toga je Bugeova anomalija pogodnija za definisanje nehomogenosti u gustini Zemljine kore.</s>

<s>Pri računanju Bugeove anomalije, veliki značaj ima gustina Bugeovog sloja.</s><s>Ako je gustina sa kojom se računa manja od realne, anomalije će imati direktnu korelaciju sa oblikom reljefa terena.</s><s>Pri odabranoj većoj gustini, korelacija sa reljefom će biti obrnuta.</s>

<s>U terenima sa izraženim reljefom, uvođenjem popravke za Bugeov sloj nije uzeta u obzir realna situacija, jer je usvojeno da je gornja površ sloja horizontalna (pri čemu je debljina sloja različita za tačka na različitoj nadmorskoj visini), što u stvarnosti nije slučaj.</s><s>Zbog toga se uvodi topografska popravka.</s>

<s>Literatura 
 -{Jakosky J.J}-.</s><s>1963.</s><s>Geofizička istraživanja.</s><s>Beograd: Biblioteka naučnih i stručnih dela, Naučna knjiga
 Starčević M. 1991.</s><s>Gravimetrijske metode istraživanja.</s><s>Beograd: Nauka
 Starčević M., Đorđević A. 1998.</s><s>Osnove geofizike 2. Beograd: Univerzitet u Beogradu</s>

<s>Geofizika</s>

