Antun Drobac
<s>Antun Drobac (Dubrovnik, 13. april 1810 – Dubrovnik, 8. mart 1882) je bio ugledni Dubrovčanin.</s><s>Tokom 40 godina je radio kao opštinski činovnik i apotekar.</s><s>Ostao je poznat kao istaknuti prirodoslovac, hemičar, kolekcionar.</s><s>Sakupljao je prirodnjačku zbirku, od koje je osnovan Prirodoslovni muzej u Dubrovniku.</s><s>Njegov rad je vezan za ranu primenu anestetika etrom, 
otkriće i praktičnu primenu insekticidnih svojstava buhača.</s><s>Bavio se i dagerotipijom.</s>

<s>Biografija 
Poreklom je Komaja.</s><s>Majka Katarina, mlađi brat Luka (1812 – 1876).</s>

<s>Apotekar 
Završio farmaciju u Padovi 1830. posle čega se vratio u Dubrovnik.</s><s>Od 1830. do 1832. je zvanično vodio apoteku „Male braće“ u okviru Franjevačkog manastira.</s><s>Prothodnih 40 godina u manastiru je apoteku vodio i istovremeno obavljao dužnost bolničkog hirurga fra Ivan Batista.</s><s>Međutim, pošto je bio samouk, bez škole, prema novim austrijskim zakonima, te dužnosti više nije mogao da obavlja.</s><s>Drobac je 1832. otvorio porodičnu apoteku () u blizini Sponze, tada treću u Dubrovniku, koju je vodio sa svojim mlađim bratom Lukom.</s>

<s>Na njegov predlog, na svim brodovima je uvedena apoteka, a apoteka s njegovog broda „Rado“ se sada čuva u Pomorskom muzeju.</s>

<s>Prirodoslovni muzej 
Još kao student je počeo da prikulja raritete, flore, a nakon povratka u Dubrovnik, takođe je prikupljao i faunu, školjki, riba, zmija, prepariranih životinja, ruda, minerala, kristala, ali i raznih predmeta od kulturno-istorijskog značaja.</s><s>Svoju kolekciju je nazvao Kabinet prirodopisa, koju je javno izložio u Dominikanskom manastiru.</s>

<s>Jedan je od prvih vlasnika brodova koji je uložio u Dubrovačko pomorsko društvo.</s><s>Kao brodovlasnik je često putovao i dobro poznavao pomorske kapetane preko kojih je stalno održavao vezu sa svetom.</s><s>Bio je visok i prilično jak, odavao je utisak odlučnog i preduzetnog čoveka.</s><s>Oko četrdeset godina je radio u opštinskoj upravi, a njegova se reč slušala i poštovala.</s><s>Kao uspešan poslovan čovek došao je na čelo Tehničko-obrtničke komore.</s>

<s>Kao predsedniku Tehničko-obrtničke komore, mnogi Dubrovčani su mu se obraćali s idejom o osnivanju tehničke škole u Dubrovniku.</s><s>Uslov za osnivanje škole su bili tehnički i prirodnjački kabineti, s dobro opremljenim zbirkama.</s><s>Iz tog razloga Drobac je pokrenuo inicijativu za prikupljanje zbirki.</s><s>Godine 1867. zbirka je imala veći broj sakupljenih predmeta, daleko veći od onoga koji je bio potreban za jednu školsku zbirku.</s><s>Međutim, Bečka vlada ipak nije odobrila molbu Tehničko-obrtničke komore za otvaranje škole, s obrazloženjem da vladi nedostaje novac za takve investicije.</s><s>Pravi razlog za odbijanje je zapravo to što austrougarskoj vladi nije bilo u interesu da podržava razvoj Dubrovnika.</s><s>Tako se došlo na novu ideju o otvaranju muzeja.</s><s>Osnovu zbirke je činila upravo njegova zbirka i zbirka Tehničko-obrtničke komore.</s><s>Na dan 26. januara 1872. godine članovi opštinskog odbora i Trgovačko-obrničke komore su potpisali akt na italijanskom jeziku, kojim je osnovan je Domorodni muzej, a Drobac je postao njegov počasni doživotni predsednik.</s><s>Nalazio se u kontaktu s mnogim trgovcima i pomorcima, koji su u muzej donosili svoje neobične primerke sa svih strana sveta.</s><s>Prva izložba je otvorena aprila naredne godine.</s><s>Muzej je predstavljao jednu od važnijih institucija u Dubrovniku.</s><s>U njemu se čuvala i kulturna baština.</s><s>Muzej je sakupljao predmete iz istorije, geografije, umetničke, književne i ostale vredne predmete.</s><s>Nakon njegove smrti, muzej je preuzeo Baldo Kosić.</s><s>Muzej se u dokumentima onog vremena pod različitim imenima, „Domorodni muzej“ , „Domovinski muzej“, „Domaći muzej“ ili samo „Muzej“.</s>

<s>Praktična primena buhača</s>

<s>Bavio se izučavanjem farmakoloških svojstava pojedinih biljaka.</s><s>Zaslužan je za otkriće i praktičnu primenu insekticidnog efekta buhača ().</s><s>Otkriće ovog delotvornog dejstava se vezuje legendu kako je Drobac uočio da se insekti povijaju nakon kantakta sa metlom od buhača.</s><s>Preventivno je sprečio epidemiju kolere u Dubrovniku i na taj način spasao grad.</s><s>Postao je prvi profesionalni proizvođač i prvi trgovac praška iz osušenih cvetnih pupoljaka te biljke.</s><s>Proizvodnja i prodaja bili su od velike ekonomske važnosti i za područje Dubrovnika i celu Dalmaciju, gde se zatim proširio komercijalno gajenje buhača.</s><s>Danas je ova tradicija ostala potpuno zaboravljena.</s>

<s>Anestezija u Dubrvniku 
Aktivno je pratio nove događaje iz oblasti farmacije.</s><s>Pripremio je eter za prvu operaciju anestezije inhalacijom sa etrom u Dubrovniku, samo 10 meseci nakon što je prva takva operacija izvedena Bostonu.</s><s>Operacija je izvedena 1847. godine, a izveli su je doktori Frano Lopužić, Vlaho Šarić i August Kaznačić.</s><s>Etarsku masku je pripremio Niko Pineli.</s><s>O opereciji je pisao članak u listu , u kome je zapisao da je operisana mlada Dubrovčanka, kojoj je ustanovljen tumor dojke i da je ona tokom operacije ostala budna, ali da nije osećala bol.</s>

<s>Fotograf 
Fotografija mu je najverovatnije bila dopunsko zanimanje.</s><s>Poznato je da je još 1844. pokazivao dagerotipiju.</s><s>Preko Jeremije Gagića, ruskog konzula u Dubrovniku, Njegoš je stupio u kontakt s njim, tražeći da njegovog sekretara Milorada Medakovića poduči degerotipiji, što je ovaj učinio krajem 1845.</s><s>Kod Dropca su se mogle čak i kupiti hemikalije za degerotipijsko snimanje.</s><s>Međutim, nijedna njegova dagerotipija nije do sada pronađena.</s>

<s>Ostale delatnosti</s>

<s>Bio je član Narodne garde 1848-49, čije se delovanje zasnivalo na dobrovoljnoj osnovi.</s><s>Narodna garda je osnovana sa ciljem zaštite javnog reda i mira.</s>

<s>Bavio se i politikom.</s><s>Od 1861. istaknuti član Narodne stranke.</s><s>Nakon pobede na izborima 1869. postao je zamenik opštinskog načelnika.</s>

<s>U njegovu čast 
Nakon Dropčeve smrti, Dubrovčani su ga proglasili zaslužnim građanom i postavili mu bistu u Prirodoslovnom muzeju, rad vajara Ivana Rendića.</s>

<s>Dropčeva ulica u Dubrovniku, od 1912. nosi ime u njegovu čast.</s><s>Ulica se prethodno zvala Slavinska.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Literatura</s>

<s></s>

<s>Farmakolozi</s>

