Snellov zakon
<s>Snelliusov zakon ili Snellov zakon (prema Willebrordu Snelliusu) se odnosi na dobro poznatu pojavu lomljenja svjetlosti (refrakcije) na granici dvaju sredstava.</s><s>Po Snelovu zakonu, svjetlost koja pada na granicu dvaju sredstava indeksa loma n1 i n2 prijelazom iz jednog u drugo sredstvo lomi se tako da:
 upadna zraka, okomica na granicu sredstava i lomljena zraka leže u istoj ravnini,
 kut loma i kut upada zadovoljavaju takozvani Snelliusov zakon:</s>

<s>ili</s>

<s>pri čemu su: 
θ1 - kut upadne zrake svjetlosti, 
θ2 - kut loma, 
v1 i v2 brzine vala, 
n1 i n2 odgovarajući indeksi loma sredstva iz kojega zrake dolaze i sredstva u koje ulaze.</s>

<s>Indeks loma u nekom sredstvu je omjer brzine svjetlosti u vakuumu i brzine svjetlosti u tom sredstvu.</s><s>Optički gušće sredstvo je ono koje ima veći apsolutni indeks loma, a ono čiji je indeks loma manji zove se optički rjeđe sredstvo.</s><s>Iz iskustva znamo da će ravan štap gurnut u vodu izgledati prelomljen, to je posljedica loma svjetlosti.</s>

<s>Indeks loma</s>

<s>Indeks loma (oznaka n) je bezdimenzionalna fizikalna veličina koja opisuje međudjelovanje svjetlosti i optički prozirne tvari, a definirana je kao omjer brzine svjetlosti u vakuumu c i brzine svjetlosti u tvari v,</s>

<s>Posljedica je promjene brzine svjetlosti promjena pravca njezina širenja pri prelasku iz jednoga optičkog sredstva u drugo.</s><s>Što je indeks loma veći, veća je promjena pravca, odnosno veći je lom svjetlosti (refrakcija).</s><s>Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:</s>

<s>gdje je: θ1 - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, θ1 - kut loma, n1 - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a n2 - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi.</s><s>Često se rabi relativni indeks loma, koji je jednak omjeru indeksa loma dvaju sredstava:</s>

<s>Svjetlost se u nekoj tvari širi brzinom:</s>

<s>gdje je: εr - relativna dielektrična permitivnost tvari, a μr - relativna magnetska permeabilnost.</s><s>Kako za relativnu magnetsku permeabilnost u optički prozirnom sredstvu vrijedi μr ≈ 1, proizlazi da indeks loma ovisi samo o relativnoj dielektričnoj permitivnosti:</s>

<s>Međutim, za mnoge tvari dolazi do odstupanja od toga izraza, zbog postojanja električnih dipola u dielektricima i ovisnosti relativne dielektrične permitivnosti o frekvenciji svjetlosti.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vidi još 
 Fermaov princip</s>

<s>Optika
Fizički zakoni</s>

