Claustra Alpium Iuliarum
<s>Claustra Alpium Iuliarum (lat. Prepreka Julijskih Alpa) bio je obrambeni sustav limesa izgrađen na području današnje Slovenije i Hrvatske.</s>

<s>Termin Julijske Alpe odnosi na šire planinsko i brdovito područje od Julijskih Alpa do Kvarnerskog zaljeva) bio je obrambeni sustav unutar Rimskog Carstva između Italije i Panonije koji je štitio Italiju od mogućih invazija s Istoka.</s><s>Postojnska vrata osiguravala su kopnenu vezu između istočnog i zapadnog dijela carstva, pa je Claustra predstavljala unutarnju obranu granice carstva.</s><s>Za razliku od linearnog bedema, Claustra se sastojala od niza međusobno povezanih utvrda sa središtem u Castra ad Fluvium Frigidum (na području današnjeg grada Ajdovščine, u Vipavskoj dolini); ostale važne utvrde bile su Ad Pirum na današnjoj visoravni Hrušica i Tarsatica, koja je sada dio grada Rijeke.</s><s>Oni su bili pod upravom iz grada Akvileje.</s>

<s>Razvoj
U 6. godini dogodio se Veliki Ilirski ustanak koji je prijetio Rimskom Carstvu.</s><s>Nakon toga, radi zaštite Italije, postupno je postavljen niz zidina i utvrda oko područja strateških Postojnskih vrata.</s><s>Većina je građevina izvršena nakon 284. pod Dioklecijanom i Konstantinom I. Iako je taj razvoj učinjen nakon velike invazije Alemanija u Sjevernu Italiju 271. godine, Whittaker kaže da su unutarnje utvrđene linije prvenstveno bile usmjerene na osiguravanje unutarnje stabilnosti carstva umjesto da drže barbare vani.</s><s>Sustav utvrđenja obuhvaćao je Forum Iulii (na području današnje Cividale del Friuli), Tarsatica (na području današnje Rijeke) i slijedio je dolinu rijeke Idrijce.</s><s>Protezao se nad Postojnskim vratima do brežuljaka južno od Emone (na području današnje Ljubljane).</s><s>Dubinske utvrde duž rimske ceste Via Gemina započele su tvrđavom Castra ad Fluvio Frigido (čiji se ostaci i danas vide u Ajdovščini), koja je bila središte sustava, a završavala je u Nauportusu (na području današnje Vrhnike).</s><s>Brdovita tvrđava Ad Pirum obično je imala 500 vojnika, ali mogla je primiti do 100 000 vojnika.</s><s>Zidove Ad Piruma otkopali su austrijski i talijanski arheolozi i pokazalo se da su visine 8 m i debljine 2 m; zidne kule bile su visoke 10 m.</s>

<s>Bitke
Castra Alpium Iuliarum je vidio niz bitki.</s><s>Rane utvrde mogle bi biti korisne 169. godine kada su Marcomanni pokušali ući u Italiju, ali pokazali su se neadekvatnim kada su Alemanni napali Italiju 271.</s><s>Godine 351.</s><s>Konstancije II zauzeo je Ad Piruma tijekom borbe protiv svog protivnika Magnencija.</s><s>Najvažnije je da se bitka kod Frigida odigrala 394. godine između Castre i Ad Piruma.</s><s>U ovoj je bitci istočni car Teodozije I nadvladao zapadnog suparnika Eugenija i svojom pobjedom osigurao kršćanstvo kao glavnu religiju carstva.</s>

<s>Nakon 5. stoljeća rimska utvrđenja su nestala.</s><s>Danas su odabrane sekcije restaurilari arheolozi.</s>

<s>Vanjske poveznice
Ars cartae</s>

<s>Rimska arheološka nalazišta u Hrvatskoj
Arheološka nalazišta u Sloveniji</s>

