Elbląg
<s>Elbląg (njemački: Elbing) je grad od 119,317 stanovnika na sjeveroistoku Poljske u Varminsko-mazurskom vojvodstvu.</s>

<s>Geografske karakteristike</s>

<s>Elbląg leži udaljen šesdesetak km istočno od Gdanjska, duž rijeke Elblag, koja desetak km sjeverno ima ušće u Vislansku lagunu.</s>

<s>Historija</s>

<s>Elbląg je nikao uz zamak kog su Teutonski vitezi podigli 1237.</s><s>Status grada dobio je 1246. a već krajem 13. vijeka postao je jedan od gradova moćnog Hanzeatskog saveza.</s><s>Krajem 16. vijeka postao je glavna istočnopruska luka za trgovinu sa Engleskom.</s>

<s>Vremenom je pijesak zatrpao Vislansku lagunu, pa je luci opao značaj.</s><s>Ponovno je oživjela kad je 1872. prokopan kanal dug 159 km do Ostróda na jugu.</s>

<s>Od 1772. za Prve podjele Poljske je dio Kraljevine Pruske.</s><s>U to vrijeme je pijesak zatrpao Vislansku lagunu, pa je luci opao značaj, a i trgovini je doživjela krizu.</s><s>Umjesto tog je tokom 19. vijeka izrastao u snažan industrijski centar.</s><s>Luka je oživjela kad je 1872. prokopan kanal dug 159 km do Ostróda na jugu.</s>

<s>Grad je teško razoren za Drugog svjetskog rata, kao snažna utvrda Wehrmachta, na koju su januaru 1945. navalile jedinice Crvene armije.</s>

<s>Nakon rata je mukotrpno obnavljan, dijelovi Starog grada i do 1991.</s><s>Dotad većinsko nijemačko stanovništvo je kompletno zamjenjeno poljskim iz krajeva koje je anektirao Sovjetski savez.</s>

<s>Privreda i obrazovanje</s>

<s>Današnji Elbląg je veliko raskršće željezničkih pruga i prometna luka.</s><s>Njegova ekonomija bazira se na metalurgiji, proizvodnji teških strojeva (uključujući turbine), pilanama, pivarstvu i poljoprivredi.</s><s>Elbląg je i grad brojnih srednjih škola i nekoliko fakulteta.</s>

<s>Pobratimski gradovi</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Urząd Miejski Elbląga (službene stranice)</s>

<s>Gradovi u Poljskoj</s>

