Velika glad 1315–1317
<s>Velika glad 1315–1317 (ponekada se datira na 1315–1322) bila je prva u nizu kriza velikih razmjera koje su pogodile Evropu rano u četrnaestom vijeku.</s><s>Većina je Evrope (istočno do Rusije i južno do Italije) bila pogođena.</s><s>Glad je izazvala milione smrti tokom dužeg niza godina i označila je jasan kraj perioda rasta i blagostanja od jedanaestog do trinaestog vijeka.</s>

<s>Velika glad počela je sa lošim vremenom u proljeće 1315. godine.</s><s>Univerzalne loše žetve trajale su kroz 1316. do ljetne žetve 1317. godine, a Evropa se nije sasvim oporavila do 1322. godine.</s><s>Taj period obilježen je ekstremnim nivoima kriminala, bolesti, masovnih smrti, čak i kanibalizmom i infanticidom.</s><s>Ta kriza imala je posljedice za Crkvu, državu, evropsko društvo i ostale nesreće koje su uslijedile u četrnaestom vijeku.</s>

<s>Pozadina 
Gladi su bile česta pojava u srednjovjekovnoj Evropi.</s><s>Na primjer, lokalizirane gladi javljale su se u Francuskoj u godinama: 1304, 1305, 1310, 1315–1317 (Velika glad), 1330–1334, 1349–1351, 1358–1360, 1371, 1374–1375 i 1390.</s><s>U Engleskoj, najprosperitetnijem kraljevstvu pogođenom Velikom glađu, gladi su se javljale u godinama 1315–1317, 1321, 1351, 1369. i više.</s><s>Za većinu ljudi često nije bilo dovoljno hrane, a život je bio relativno kratka i brutalna borba do stare dobi, koja je nekada podrazumijevala i starost od samo 30 godina.</s><s>Prema službenim zapisima o britanskoj kraljevskoj porodici, primjeru najimućnijeg dijela društva za koji su se vodili zapisi, prosječan ljudski vijek 1276. bio je 35,28 godina.</s><s>Između 1301. i 1325. godine, tokom Velike gladi bio je 29,84, dok je između 1348. i 1375. godine, tokom Crne smrti spao na 17,33.</s>

<s>U srednjovjekovnom toplom periodu (periodu prije 1300. godine) populacija Evrope eksplodirala je u usporedbi sa prethodnim erama, dostigavši nivoe koji u nekim područjima nisu ponovo postignuti do devetnaestog vijeka – dijelovi ruralne Francuske i danas su slabije naseljeni nego na početku 14. vijeka.</s><s>Međutim, odnos prinosa za žito (broj sjemenki koje su se mogle pojesti za svaku zasađenu sjemenku) opadao je od 1280. godine, a cijena hrane je rasla.</s><s>Nakon povoljnih žetvi, odnos je mogao iznositi čak 7:1, dok je nakon nepovoljnih žetvi mogao iznositi samo 2:1 – što znači da su za svako zasađeno sjeme požnjeta dva, jedno za žetvu iduće godine i jedno za hranu.</s><s>Za usporedbu, današnje ratarstvo ima odnos od 30:1 ili više (vidjeti Poljoprivredna produktivnost).</s>

<s>Početak Velike gladi podudario se sa krajem srednjovjekovnog toplog perioda.</s><s>Između 1310. i 1330. stanovnici sjeverne Evrope doživjeli su neke od najgorih i najtrajnijih perioda lošeg vremena u čitavom srednjem vijeku, obilježene oštrim zimama i kišnim i hladnim ljetima.</s><s>Velika glad možda je ubrzana vulkanskom aktivnošću, moguće vulkana Tarawera na Novom Zelandu, koja je trajala oko pet godina.</s>

<s>Promjenjivi vremenski obrasci, neefikasnost sredjnovjekovnih vlada pri suočavanju sa krizama i nivo populacije na svom historijskom vrhuncu učinili su to vremenom kada je u proizvodnji hrane postojalo malo prostora za pogrešku.</s>

<s>Velika glad</s>

<s>U proljeće 1315. u većem dijelu Evrope započele su teške kiše.</s><s>Čitavo proljeće i ljeto nastavilo je kišiti i temperatura je ostala niska.</s><s>Pod takvim uslovima žitarice nisu mogle sazrijeti, što je dovelo do raširenih loših žetvi.</s><s>Žitarice su se donosile u unutrašnje prostorije u urnama i loncima kako bi ostale suhe.</s><s>Sijeno i slama za životinje nisu se mogli pribaviti, tako da nije bilo krmne hrane za stoku.</s><s>Cijena hrane počela je rasti - u Engleskoj se, na primjer, između proljeća i sredine ljeta udvostručila.</s><s>Sol, jedini način konzervacije mesa, bilo je teško pribaviti zato što morska voda zbog vlažnog vremena nije mogla ispariti; cijena je sa 30 šilinga porasla na 40.</s><s>U Lorraineu, cijena žitarica porasle su za 320% i učinile hljeb nepriuštivim za seljakes.</s><s>Zalihe žitarica za dugotrajna vanredna stanja bile su ograničene na gospodare, plemiće, bogate trgovce i crkvu.</s><s>Zbog općih povećanih populacijskih pritisaka, čak i ispodprosječne žetve značile su da će neki biti gladni; bilo je malo prostora za neuspjeh.</s><s>Ljudi su počeli prikupljati jestivo korijenje, biljke, trave, orahe i koru u šumama.</s>

<s>Brojni zabilježeni incidenti pokazuju ogroman obim gladi.</s><s>Edward II, King of England, stao je u St Albansu 10. augusta 1315. i imao poteškoća u nalaženju hljeba za sebe i svoju svitu; to je bio rijedak slučaj kada kralj Engleske nije mogao jesti.</s><s>Francuzi, pod Louisom X, pokušali su osvojiti Flandriju, ali, budući da su se nalazili na niskoj zemlji Nizozemske, polja su bila mokra i vojska je toliko zaglibila u blatu da su se morali povući, spalivši svoje namirnice gdje su ih ostavili zato što ih nisu mogli odnijeti.</s>

<s>U proljeće 1316. kiša je nastavila padati po evropskoj populaciji kojoj je nedostajalo energije i zaliha za svoje održavanje.</s><s>Svi segmenti društva, od plemstva do seljaka, bili su pogođeni, ali najviše seljaci, koji su činili 95% populacije i nisu imali zalihe hrane.</s><s>Kako bi se postiglo neko olakšanje, budućnost je založena ubijanjem teglećih životinja, jedenjem zrna za sjetvu, napuštanjem djece da se sama snalaze (vidjeti "Ivica i Marica"), a stariji su odbijali jesti u nadi za preživljavanje mlađe generacije.</s><s>Hroničari tog doba zabilježili su mnoge slučajeve kanibalizma.</s>

<s>Vrhunac gladi dostignut je 1317. kako se vlažno vrijeme nastavilo.</s><s>Konačno, u ljeto, vrijeme se vratilo svojim uobičajenim obrascima.</s><s>Međutim, do tada, ljudi su bili tako oslabili zbog bolesti kao što su upala pluća, bronhitis i tuberkuloza i toliko je stoke pojedeno da se sve do 1325. zalihe hrana nisu vratile na relativno normalne razine, a populacija ponovo počela povećavati.</s><s>Historičari raspravljaju o broju mrtvih, ali se procjenjuje da je umrlo 10–25% populacije mnogih većih i manjih gradova.</s><s>Iako je Crna smrt (1338–1375) kasnije ubila više ljudi, ona je često prošla kroz region za nekoliko mjeseci, dok se Velika glad razvlačila godinama, dugo mučeći stanovništvo.</s>

<s>Geografija 
Velika glad bila je ograničena na Sjevernu Evropu, uključujući Britanska ostrva, sjevernu Francusku, Niske zemlje, Skandinaviju, Njemačku i zapadnu Poljsku.</s><s>Također je pogodila i neke Baltičke države, osim dalekog istočnog Baltika, na koji je imala samo indirektan utjecaj.</s><s>Glad se na jugu prekidala u području Alpa i Pirineja.</s>

<s>Posljedice 
Velika glad zloglasna je zbog broja ljudi koji su umrli, ogromnog greografskog prostranstva koje je zahvatila, svoje dužine, ali i svojih trajnih posljedica.</s>

<s>Crkva</s>

<s>U društvu gdje je konačno pribježište za sve probleme bila religija i gdje je rimokatoličanstvo bilo jedina dopuštena vjera, nikakve molitve nisu djelovale protiv uzroka gladi, što je potkopalo institucionalni autoritet Katoličke crkve.</s><s>To je pomoglo u postavljanju temelja za kasnije pokrete koje je Crkva proglasila heretičkim zato što su se protivili papinstvu i krivili korupciju unutar Crkve za neuspjeh molitvi.</s>

<s>Kultura 
Srednjovjekovna Evropa u četrnaestom vijeku već je doživjela rašireno društveno nasilje, a i zločini koji su tada kažnjivi smrću poput silovanja i ubistva bili su daleko češći (naročito u odnosu na populaciju) u odnosu na danas.</s><s>Glad je dovela do oštrog porasta kriminalnih aktivnosti, čak i među onima koji inače nisu bili skloni tome i koji su morali posegnuti za bilo kakvim načinom da prehrane sebe ili svoju porodicu.</s>

<s>Nakon gladi, Evropa je poprimila žilaviji i nasilniji karakter; bila je još manje pogodno mjesto za život nego u dvanaestom i trinaestom vijeku.</s><s>To se moglo uočiti u svim segmentima društva, možda najupadljivije u načinu ratovanja u četrnaestom vijeku tokom Stogodišnjeg rata, kada je viteštvo doživjelo svoj kraj, u odnosu na dvanaesti i trinaesti vijek, kada su plemići imali veće šanse umrijeti tokom turnira nego na bojnom polju.</s>

<s>Glad je također potkopala povjerenje u srednjovjekovne vlade, koje nisu uspjele izaći na kraj sa krizama koje su proizišle iz nje.</s>

<s>Populacija 
Velika glad označila je jasan kraj perioda rasta populacije bez presedana, a koji je počeo oko 1050. godine.</s><s>Iako neki vjeruju da se rast usporavao već nekoliko decenija, glad je bez sumnje bila jasan kraj visokog rasta populacije.</s><s>Velika glad je kasnije imala posljedice za buduće događaje u četrnaestom vijeku, kao što je slučaj sa Crnom smrću, koja je pogodila već oslabljeno stanovništvo.</s>

<s>Irska 
Velika glad desila se podudarila sa i imala veliki utjecaj na Bruceovu kampanju u Irskoj, pokušaj Edwarda de Brucea, mlađeg brata Roberta Brucea od Škotske, da sebe učini velikim kraljem Irske.</s><s>Isprva se irsko-škotski savez činio nezaustavljivim, osvajajući bitku za bitkom i stavivši pod svoju kontrolu većinu Irske za manje od godinu dana, naizgled na rubu potpuno istjerivanja anglonormanskih naseljenika iz Irske.</s><s>Glad je pogodila Irsku 1317. i to njen veći dio, otežavši Edwardu snadbijevanje većine svojih ljudi hranom.</s><s>Nikada nije ponovo postigao prvobitni zalet i ubijen je u Bici kod Faugharta 1318. godine, čime je zaustavljen posljednji organizirani pokušaj u mnogo vijekova da se prekine engleska vladavina u Irskoj.</s><s>Glad je imala utjecaja na taj ishod.</s>

<s>Povezano 
 Demografija srednjeg vijeka
 Narodni ustanci u kasnom srednjem vijeku
 Popis gladi</s>

<s>Bilješke</s>

<s>Dodatna literatura 
 John Aberth, From the Brink of the Apocalypse: Confronting Famine, Plague, War and Death In the Later Middle Ages, 2000, —Poglavlje 1, koje se bavi Velikom glađu, je dostupno online .</s><s>A. R. Bridbury, "Prije Crne smrti", The Economic History Review, 30 (1977).</s><s>Dostupno online putem JSTOR.</s><s>B. M. S. Campbell, ed., Before the Black Death, .</s><s>William C. Jordan, The Great Famine: Northern Europe in the Early Fourteenth Century, Princeton UP, 1996. .</s><s>Prva knjiga o toj temi, kao i njena najsveobuhvatnija obrada.</s><s>Ian Kershaw, "The Great Famine and Agrarian Crisis in England 1315–1322", Past & Present, 59, str. 3–50 (May 1973).</s><s>Dostupno online putem JSTOR.</s><s>Drugi najčešće citiran članak.</s><s>Henry S. Lucas, "The great European Famine of 1315–7", Speculum, svezak 5, br. 4. (okt., 1930), str. 343–377.</s><s>Dostupno online putem JSTOR.</s><s>Prvi (na engleskom) i najčešće citiran članak na temu Velike gladi.</s>

<s>1315
1316
1317
Masovne gladi
Historija Evrope
Srednji vijek</s>

