Katedrala sv. Nikole u Ljubljani
<s>Katedrala sv. Nikole () je glavna rimokatolička crkva u gradu Ljubljani i prijestolnica Ljubljanske nadbiskupije.</s>

<s>Katedrala sv. Nikole
Objekat se nalazi na Trgu Ćirila i Metodija, u blizini Plečnikove tržnice, Robbove fontane, Tromostovja i Rotovža u uskom centru grada.</s><s>Južno od katedrale uzlazi brijeg tvrđave () sa Ljubljanskom tvrđavom na vrhu, dok četvrt uskih ulica oko crkve je omeđena tokom rijeke Ljubljanice na sjeveru.</s><s>Sveti Nikola je lako prepoznatljiv po zelenoj kupoli i dvama tornjevima i predstavlja jedan od najvažnijih baroknih spomenika u zemlji.</s><s>Na njezinom mjestu je se u 13. stoljeću nalazila trobrodna romanička bazilika, isto posvećena sv. Nikoli, koja se najranije spominje u 1262.</s><s>Nakon velikog požara 1361., crkva je obnovljena i proširena u gotskom stilu.</s><s>Godine 1461. je car Friedrich tu osnovao biskupiju u zahvalu za pomoć u borbi protiv Celjskih grofova.</s><s>No 1469. je ponovno spaljena i sumnjalo je se o podmetnutom požaru.</s><s>Gradnja nove katedrale trajala je 1701. do 1706. godine prema projektu Andreje Pozza i nova crkva je posvećena 8. maja 1707.</s><s>Osnovni tlocrt je zasnovan prema vignoline rimske Crkve Isusa a unutrašnjost je ukrašena baroknim freskama Giulia Quaglia iz početka 18. stoljeća.</s><s>Dvoranska crkva s bočnim kapelama ima transept natkriven kupolom, što je u historiji bila prva crkvena kupola u Ljubljani.</s><s>Godine 1836. prezbiterij katedrale je predložio da se drvena kupola zamijeni zidanom, jer je smatrao da bi u slučaju požara mogla doći do neprocjenjive štete.</s><s>Dvije Quagline freske sa stare kupole su restaurirane i prenešene u Dol pri Ljubljani a nova kupola visoka 24 metra je sagrađena 1841. od graditelja Mateja Medveda i tesara Jurja Pajka.</s><s>Naslikao ju je Matevž Langus u ljetu 1844. godine.</s><s>Godine 1952.</s><s>Jože Plečnik je izradio nacrt za biskupsko prijestolje i darovao ga crkvi, te je obnovio kapelicu sv. Križa i u njoj ukrasio čudotvorni gotički križ.</s><s>U 20. stoljeću mnoga su vrata obnovljena.</s><s>Tone Demšar je naslikao prikaz slovenske povijesti u spomen na obljetnici 1250 godina kršćanstva u zemlji, a Mirsad Begić je oblikovao bočna vrata s portretima lokalnih biskupa.</s><s>Katedrala je povezana sa biskupskom palačom.</s>

<s>Glavni umjetnici</s>

<s>Giulio Quaglio
 Matevž Langus
 Francesco Robba
 Angelo Pozzo
 Paolo Groppelli i Giuseppe Groppelli 
 Franc Ksaver Zajec
 Ivan Pengov
 Tone Demšar
 Mirsad Begić</s>

<s>Bilješke</s>

<s>Izvori</s>

<s>Bibliografija</s>

<s>Katoličke crkve u Ljubljani
Barokne katedrale
Katoličke crkve u Sloveniji
Katoličke katedrale</s>

