Tvrđava Črešnjevo
<s>Tvrđava  Črešnjevo je srednjovjekovno utvrđenje na području župe Neretva, koja se teritorijalno poklapa sa teritorijom današnje općine Konjic, Bosna i Hercegovina.</s>

<s>Historija 
U ranije doba srednjeg vijeka, u široj okolini Konjica, postojale su župa Neretva, dio župe Zagorja (kraj oko Bjelimića) i dio Komske župe (kraj oko Glavatičeva), kao dijelovi oblasti Podgorja.</s><s>Zajedno sa Humom, Trebinjem i Zetom Podgorje je imalo status polusamostalne zemlje – države.</s><s>Župa Neretva prostirala se između župe Rame na zapadu i župe Kom na istoku.</s><s>Pretpostavlja se da je već polovinom XI vijeka, ova župa bila priključena bosanskoj državi.</s><s>Od tada do dolaska bana Tvrtka na vlast 1353. godine imala je poseban status u bosanskoj državi.</s>

<s>U kasnom srednjem vijeku župa Neretva bila je podijeljena na bosanski dio na desnoj obali rijeke Neretve i hercegovački dio, na lijevoj obali.</s><s>Bosanski dio pripadao je vladarskoj porodici Kotromanića.</s><s>Predio od rijeke Rakitnice na istoku do rječice Trešanice na zapadu pripadao je upravnom kotaru (knežiji) Črešnjevo.</s><s>Od 1404. godine sve do propasti bosanske države, bosanski dio župe Neretva poznat je kao Kraljeva zemlja.</s><s>Dio na lijevoj obali rijeke Neretve ušao je u sastav Humske zemlje kojom je gospodarila feudalna porodica Kosače.</s>

<s>Krajem proljeća 1463. pohodom sultana el Fatiha osvojena su oba područja župe Neretve i Koma.</s><s>Protivnapadom hercega Stjepana Vukčića Kosače povraćen je humski dio i zapadni dio bosanske Nertve, ali je grad Črešnjevo ostao pod osmanskom vlašću.</s><s>Već u drugom popisu osmanskih vlasti, tvrđava se ne spominje, jer je bila napuštena.</s>

<s>Opis 
Tvrđava  Črešnjevo (Trešnjevac) nalazila se iznad lijeve obale Trešanice, desne pritoke Neretve, u trouglu koji čine okolna sela Kaljina, Džepi i Brčani (Brđani).</s><s>Zauzimao je površinu od oko 6 hektara, na Velikoj i Maloj gradini, dijelu masiva Brvačke planine.</s><s>Prema veličini prostora koji zauzima, grad Črešnjevo spada među najveće gradove u Bosni i Hercegovini.</s><s>Teritorija sliva ove rijeke nosila je zajednički naziv Dragočaj.</s><s>Tako se zvao i džemat u periodu osmanske vladavine, a pripadao je nahiji Neretvi, onom dijelu koji je spadao u srednjem vijeku u Kraljevu zemlju.</s><s>Oko 1,5 m južno od grada Črešnjeva nalazio se mali grad Dragić kod Džepa.</s><s>Njegova istorija tijesno je povezana sa gradom Črešnjevom.</s>

<s>Prema tehnici zidanja i debljini bedema (do 2 m), većoj nego kod ostalih gradova, te prema civilnom naselju i crkvi opasanim zidinama, zaključuje se da je ovakav stepen razvoja grad mogao dostići tek u 15. vijeku.</s><s>Citadela na najvišem vrhu grada, na Velikoj gradini, mogla je nastati i znatno prije.</s>

<s>Literatura 
 Vesna Mušeta-Aščerić, Srednjovjekovna župa Vrhbosna.</s><s>Problemi granica i vlasti, Prilozi Instituta za istoriju XX/21, Sarajevo 1985, 257-268.</s><s>Pavao Anđelić, Svjetlost, Sarajevo, 1982 – STUDIJE O TERITORIJALNOPOLITIČKOJ ORGANIZACIJI SREDNJOVJEKOVNE BOSNE
 Pavao Anđelić - Historijski spomenici Konjica i okoline I, Konjic 1975, 324, lat. 
 Hazim Šabanović - Bosanski pašaluk.</s><s>Sarajevo: „Svjetlost“, 1982. godine
 Marijan Sivrić i Tomislav Anđelić - Srednjovjekovne humske župe, ZIRAL, Knjiga 101, Biblioteka Stećak, Knjiga 3, Mostar 1999.</s>

<s>Reference</s>

<s>Konjic
Č</s>

