Hajrudin Hadžiselimović
<s>Akademik Hajrudin Hadžiselimović (1914-1981) bio je je osnivač  i dugogodisnji rukovoditelj Instituta za anatomiju Medicinskog fakulteta Univeriteta u Sarajevu, redovni član Akademije nauka i umjetnosti BiH  i  jedan od najuglednijih evropskih anatoma svoga vremena.</s>

<s>Doprinos razvoju sarajevske škole anatomije
Hajro Hadžiselimović rodio se u Kotor-Varošu, naselje Donji Varoš.</s><s>Osnovno obrazovanje stekao je u rodnom gradu, a strednjoškolsko u Banjaluci.</s>

<s>Medicinski fakultet završio je u Beogradu, 1940. godine; kao odličan student na matičnom fakultetu zaposlio se na predmetu Anatomija.</s><s>Odmah po osnivanju Medicinskog fakulteta u Sarajevu, izabran je za nastavnika u svojstvu docenta kod profesora Jakova Kiljmana.</s><s>Funkciju šefa Instituta i Katedre za anatomiju Medicinskog fakulteta u Sarajevu obnašao je od 1949. godine.</s>

<s>Cjelokupan radni vijek profesor Hadžiselimović posvetio je organiziranju modernog anatomskog instituta i kvalitetnoj edukaciji studenata iz anatomije, svih fakulteta biomedicinskih nauka.</s><s>Institut za anatomiju bio je jedan od najbolje organiziranih i opremljenih instituta u bivšoj Jugoslaviji, uključujući: muzej, odjeljenje za primijenjenu anatomiju, rendgen anatomiju, funkcijsku i antropološku anatomiju, elektronsku mikroskopiju, gdje su studenti savladavali kvalitetna znanja iz oblasti anatomije, a imao je izuzetno bogat naučni opus.</s><s>Publicirao je preko 100 naučnih i stručnih radova iz funkcionalne anatomije djeteta, anatomije karličnog zgloba djece u normalnim i patološkim uvjetima razvoja, anatomije moždanih struktura, labirinta unutrašnjeg uha čovjeka i životinja, uporedne anatomije mozga i krvnih sudova srca i dr. Neki od njegovih rezultata citirani su u svjetskim udžbenicima anatomije.</s><s>Bio je društveno angažiran u brojnim institucijama, obavljao je funkciju prodekana Medicinskog fakulteta 1953./54., a dekana 1964./65. do 1966./67. godine.</s>

<s>Redovni član ANUBiH bio je od 1973, a počasni član Njujorške akademije nauka, Udruženja anatoma  SSSR-a, Austrijskog ljekarskog udruženja,kao i Udruženja američkih medicinskih autora.</s><s>Uredio je prigodne almanahe o proslavi 25. i 30. obljetnice Medicinskog fakulteta.</s><s>Godine 1972. osnovao je časopis Folia Anatomica Iugoslavica i bio je njegov glavni urednik.</s><s>Dobitnik je brojnih društvenih priznanja, između ostalog, 27. julske nagrade za naučni rad.</s><s>Umro je u Sarajevu 1981. godine.</s>

<s>Zanimljivosti
Pouzdano se zna da je Hajrudin Hažiselimović, u Beogradu, bio upisao elektrotehniku i kao najbolji student prve godine dobio nagradu Kradjordjevića.</s><s>Studentsku sobu dijelio je s dva studenta medicine i s njima učio kosti trupa; kada je otišao s njima na kolokvij, čuveni  profesor anatomije, Perović pravo je njemu dao par kostiju da ih opiše, a on je, bez ijedne greške,  sve odgovorio.</s><s>Kada je Profesor htio da upiše destku i pitao ga za ime, tek mu je tada priznao da je on student elektrotehnike a ne medicine.</s><s>Prof .</s><s>Perović mu je odmah ponudio mjesto demonstratora na Katedri za anatomiju i tako je Hajrudin, s elektrotehnike, prešao na medicinu.</s><s>Akademik Hajrudin Hadžiselimović − među studentima poznatiji kao Hajro − često je ponavljao: "Mozak treba šibati".</s><s>Ne bojte se od skupljanja informacija.</s><s>Mozak kao i svaki organ zakržlja i zahrđa od neupotrebe.</s><s>Moždana hrđa se zove demencija.</s><s>Akademik Hažiselimović je selektirao i vodio cijelu jednu plejadu pripadnika (i njihovih učenika) sarajevske škole medicinske anatomije, kao što su šefovi Katedre/Instituta:
Prof.dr. Ilduza Bubić – Huković (1981. – 1983.);
Prof.dr. Mirko Čuš (1983. – 1986.);
Prof.dr. Drenka Šečerov – Zečević (1986. – 1990.); 
Prof.dr. Faruk Dilberović (1990. – 2006.);
Prof.dr. Amela Kulenović (2006. – 2018.);
Prof.dr. Aida Hasanović od 2018. →</s>

<s>U nizu afirmiranih profesora, Instituta koji je preimenovan u Katedru za anaromiju "Akademik Hajrudin Hadžiselimović" su:
Akademik dr. Hajrudin Hadžiselimović (1946. – 1981.)
Prof dr. Ilduza Bubić – Huković (1957. – 1987.)
Prof.dr. Mirko Čuš (1957. – 1986.)
Prof.dr. Ljubomir Savković (1957. – 1980.)
Prof dr. Drenka Šečerov –  Zečević (1958. – 1994.)
Prof.dr. Viktorija Tomić (1955. – 1992.)
Prof. dr Faruk Dilberović (1979. – 2006.)
Prof.dr. Fehim Ovčina (1975. – 2007.)
Prof.dr. Amela Kulenović (1981. – 2018.)
Prof.dr. Aida Hasanović od 1994. → 
Prof.dr. Eldan Kapur od 1996. → 
Prof. dr. Aida Sarač – Hadžihalilović od 1996. →
Prof.dr. Alma Voljevica od 1997. →
Doc.dr. Elvira Talović od 1997. →
Prof.dr. Almira Lujinović od 2000. →
Prof.dr. Ilvana Hasanbegović od 2003. →</s>

<s>Povezano 
UNSA
Medicinski fakultet u Sarajevu</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi
http://www.unsa.mf
http://www.anubih.ba</s>

<s>Rođeni 1914.</s><s>Umrli 1981.</s><s>Univerzitet u Sarajevu
Bosanskohercegovački naučnici</s>

