Lorentzov faktor
<s>Lorentzov faktor (oznaka γ) je uobičajen pojam u  posebnoj teoriji relativnosti, nazvan po nizozemskom fizičaru H. A. Lorentzu.</s><s>Uobičajeno se određuje kao:</s>

<s>gdje je: v - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, c -  brzina svjetlosti.</s>

<s>Lorentzove transformacije</s>

<s>Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate (x, y, z, t) nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S (x, y, z, t) s pripadajućim koordinatama (x', y', z', t' ) u sustavu S' (x', y', z', t' ) koji se prema sustavu S giba uzduž osi x stalnom brzinom v. One se danas izvode, dokazuju i tumače iz dva postulata Einsteinove posebne teorije relativnosti (1905.): 
 postulata o konstantnosti brzine svjetlosti c u svim inercijskim sustavima bez obzira na brzinu sustava, izvora ili detektora svjetlosti, te 
 postulata kovarijantnosti da prirodni zakoni moraju imati isti oblik u svim inercijskim sustavima.</s>

<s>Polazeći od toga da svjetlosni signali (fotoni) putuju brzinom c u oba sustava i da se pravocrtna gibanja iz jednoga, kao takva, vide i u drugom sustavu i obratno (x = c∙t i x' = c∙t' ), kao i od načela relativnosti (zamjene uloge sustava S i S' i koordinata u njima), dobivaju se uz odgovarajući algebarski formalizam Lorentzove transformacije u obliku:</s>

<s></s>

<s>gdje se γ uobičajeno naziva Lorentzovim faktorom i vrijedi:</s>

<s>Obratne (inverzne) transformacije dobivaju se zamjenom v s –v u već napisanim odnosima, na primjer:</s>

<s></s>

<s>Jedna je od temeljnih simetrija u fizici invarijantnost fizičkih zakona na Lorentzove transformacije (relativistička invarijantnost): jednadžbe fizike u svakom teoretskom pokušaju trebaju imati isti oblik u svim inercijskim sustavima.</s><s>U modernoj fizici elementarnih čestica, invarijantnost se općenito postiže zapisom veličina i jednadžbi u 4-vektorskoj formulaciji, po uzoru na 4 koordinate prostor–vremena u posebnoj teoriji relativnosti.</s>

<s>Vremenska dilatacija</s>

<s>Na temelju svojih dvaju postulata Einstein je dobio jednadžbe identične Lorentzovim jednadžbama.</s><s>Iz dobivenih jednadžbi izveo je Lorentzovu kontrakciju dužina i takozvanu dilataciju vremena, to jest rezultat da sat u gibanju ide polaganije ako ga usporedimo sa satovima sustava u kojem mjerimo.</s><s>U sustavu koji se giba brzinom v sat će ići sporije t od isto takva sata t0 u sustavu koji miruje.</s><s>Taj se učinak naziva relativistička dilatacija vremena:</s>

<s>Kontrakcija dužine</s>

<s>Druga je posljedica Lorentzovih transformacija kontrakcija dužine u smjeru gibanja.</s><s>Njezina duljina L u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite L0 u sustavu koji se giba brzinom v, po jednakosti:</s>

<s>gdje je: v - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, c -  brzina svjetlosti.</s><s>Dimenzije nekoga tijela ne mogu se isto tako apsolutno odrediti kao ni vrijeme, jer i one ovise o stanju opažača.</s><s>Einstein je izveo i teorem adicije brzina, kojim pokazuje da superpozicijom dviju brzina manjih od brzine svjetlosti opet izlazi brzina manja od brzine svjetlosti makar svaka od njih prelazi polovicu brzine svjetlosti.</s><s>Dok su u Lorentza transformirane koordinate samo pomoćne varijable, u Einsteina su to prave fizičke veličine.</s><s>Lorentzovo lokalno vrijeme, koje on razlikuje od pravoga vremena, u Einsteina postaje vrijeme dotičnoga sustava i ravnopravno je s vremenskim podatcima bilo kojega drugog sustava.</s><s>Preračunavanje takvih podataka iz sustava u sustav sadržano je u jednadžbama transformacije.</s><s>Time je karakteriziran možda najveći misaoni korak koji je učinio Einstein.</s><s>Odbacio je koncepciju Newtonova apsolutnoga vremena označenu riječima: "Apsolutno, istinsko i matematičko vrijeme teče jednoliko po sebi i po svojoj prirodi i bez odnosa spram bilo čega izvanjskoga, a drugim se imenom zove trajanje".</s><s>Jedan je od najdubljih rezultata Einsteinove pronicave analize spoznaja da istodobnost dvaju prostorno udaljenih događaja nije apsolutna činjenica, već da ovisi o tome u kojem se koordinatnom sustavu ti događaji promatraju.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Relativnost</s>

