Nekropola stećaka Olovci
<s>Nekropola stećaka Olovci,  opština Kladanj, sadrži nadgrobnike iz istorije Bosne i Hercegovine u srednjem vijeku.</s><s>Na sjednici komisije za očuvanje nacionalnih spomenika održanoj od 3. do 9. maja 2005. godine, proglašena je za nacionalni spomenik BiH.</s><s>Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo (predsjedavajuća) i Tina Wik.</s>

<s>Nekropola se nalazi na listi 28 srednjovjekovnih nekropola stećaka koje su 2016. godine proglašene Svjetskom baštinom UNESCO-a.</s><s>Na listi su 22 nekropole u Bosni i Hercegovini, po 3 u Srbiji i Crnoj Gori, a 2 u Hrvatskoj.</s><s>Na području opšine Kladanj evidentirane su 52 nekropole sa ukupno 430 stećaka, u naseljima: Kladanj, Kovačići, Konjevići, Starić, Gojsalić, Dopasci, Gojakovići, Prijanovići, Noćajevići, Brgule, Crijevčići, Tarevo, Stupari, Olovci, Suljići, Tuholj i Vranovići.</s>

<s>Od ukupno 430 evidentiranih stećaka na području Kladnja, čak 211 (49%) su sljemenjaci, koji se inače u drugim krajevima pojavljuju u manjem broju u poređenju sa drugim oblicima.</s><s>Po brojnosti na drugom mjestu su sanduci, kojih ima 114 (27%), iza toga su stupovi sa 79 primjeraka (18%), a onda ploče kojih ima ukupno 15 primjeraka (3%).</s><s>U ovom kraju se u prilično velikom broju pojavljuju uspravni stećci, dok krstača uopšte nema.</s><s>U nekim slučajevima su uz nekropole situirana savremena groblja obližnjih sela, pravoslavna ili muslimanska.</s><s>Ukrašeno je ukupno 60 primjeraka (14%).</s><s>Kao dekorativni motivi preovladavaju: tordirana i obična vrpca, plastično rebro i niz plastičnih trokutova.</s><s>Kao simbolični motiv u najvećem broju pojavljuju se spirala i stilizirano stablo kao originalan motiv  ovog kraja.</s><s>Na nekoliko stećaka je uočen polumjesec, zvijezda, križ, krug, motivi oružja i oruđa, te motiv štapa.</s><s>Natpisi se pojavljuju na tri mjesta.</s>

<s>Kladanjski stećci pripadaju jednoj od četiri klesarske radionice koje su djelovale u istočnoj Bosni, a koja se, sudeći po nekim zajedničkim karakteristikama stećaka, može locirati između Kladnja, Olova i Ilijaša.</s><s>Dekorativni motivi, natpis i pojava uspravnih stećaka (stupova) omogućava okvirno datiranje od 14. do 16. stoljeća.</s>

<s>Historija 
U ranom feudalizmu, porječje Drinjače, čijem je izvornom području pripadao Kladanj, sačinjavalo je jedinstvenu župu pod nazivom Birač.</s><s>Sudeći po nazivu Kladanj ovo je područje vrlo rano postalo vlastelinstvo, čemu je pogodovala i njegova relativna izdvojenost iz ostale cjeline.</s><s>U pisanim izvorima iz kasnijeg srednjeg vijeka o Kladnju nema bližih podataka.</s><s>Zna se da je Kladanj bio karavanska stanica u brdima i da je na granicama (in metis) Usore.</s>

<s>Opis 
Nekropola u Olovcima leži na kosom terenu koji se blago spušta prema putu.</s><s>Zauzima površinu od 24,5 x 14 m. Čini je osamnaest stećaka, od toga je dvanaest sljemenjaka, pet sanduka i jedan stupac.</s><s>Svi stećci su dobro obrađeni.</s><s>Neki primjerci su nešto utonuli.</s><s>Tri sljemenjaka su ukrašena.</s><s>Sljemenjak, koji se nalazi u sredini nekropole, na čeonim stranama je ukrašen dvostrukom spiralom.</s><s>Istočni dio stećka je oštećen i fragment sa dijelom dekoracije je pomjeren nekoliko metara od stećka.</s><s>Drugi sljemenjak, koji se nalazi na sjevernom dijelu nekropole, ukrašen je debelom tordiranom vrpcom ispod "krova".</s><s>Ovakvom vrpcom su naglašene vertikalne ivice sljemenjaka i zabat istočne čeone strane.</s><s>Na ovoj strani je prikazan krst sa okruglim završecima krakova, motivom koji je karakterističan za područje Olova i Kladnja.</s><s>Treći sljemenjak na zapadnoj čeonoj strani ima motiv sličan štapu, kod kojeg je drška izvijena i na krajevima povijena prema zemlji i unutar.</s><s>Na bočnim stranama je prikazan po jedan "T" krst.</s><s>Jedan sljemenjak na istočnoj čeonoj strani ima urezan natpis, ispisan u šest redova:</s>

<s>Slova natpisa su relativno velika, lijepa i ujednačena.</s><s>Pismo je bosanska ćirilica.</s><s>O feudalcu Radomiru Jurisaliću, koji se u natpisu spominje, nema nikakvih podataka.</s><s>Sigurno je da je pripadao feudalnoj porodici Jurisalića, čija je vlastelinstvo bilo u ovom kraju.</s><s>Po obliku slova natpis bi se mogao datirati u 14. i 15. stoljeće.</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi 
 Zvanični sajt komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine</s>

<s>Nekropole stećaka
Stećci sa natpisom
Nacionalni spomenici u Kladnju
Usora i Soli
Svjetska baština u Bosni i Hercegovini</s>

