Vladarski dvor u Kraljevoj Sutjesci
<s>Vladarski dvor iz 14. i 15. stoljeća u Kraljevoj Sutjesci nalazi se na području općine Kakanj, Bosna i Hercegovina.</s><s>Proglašen je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine</s>

<s>Nacionalni spomenik čini kompleks kraljevskog dvora i pokretno naslijeđe pronađeno na arheološkom području koje se nalazi u Zemaljskom muzeju Bosne i Hercegovine u Sarajevu.</s><s>Godine 1977. izvršena je konzervacija zidova ostataka  palače i crkve.</s>

<s>Lokacija 
Naselje Kraljeva Sutjeska leži na obalama rijeke Trstionice, 12 km. od Kaknja.</s><s>Objekti Vladarskog dvora sagrađeni su na obe obale potoka Urve, uz Franjevački samostan.</s><s>Za 500 godina potok odnio je najveći dio ruševina.</s>

<s>Historija 
Kraljevski dvor u Sutjesci je sagrađen u vrijeme bana Stjepana II Kotromanića, krajem prve polovine 14. stoljeća.</s><s>Uz dvor se razvilo i manje varoško naselje, a podignut je i Franjevački samostan sa Crkvom sv. Ivana.</s><s>U pisanim izvorima prvi put se spominje 28. decembra 1341. godine, kada se mletački rezbar Nikola obavezao ugovorom dubrovačkom knezu da će četiri godine raditi na dvoru bana Stjepana.</s><s>Vjerovatno je radio na oba dvora, u Sutjesci i Bobovcu.</s><s>Postoji pedesetak podataka koji spominju Sutjesku kao mjesto u kojem su vladari obavljali svoje službene dužnosti.</s><s>U 18 dokumenata spomenut je vladarski dvor kao rezidencija i “naše stono misto”.</s><s>Od vremena kralja Tvrtka I pa do kralja  Tomaša bio je najvažnije stolno mjesto bosanskih vladara, u kojemu je izdato najviše isprava kraljevske kancelarije.</s><s>U osmanskom popisu iz 1469. godine navedeni su pazar i manastir Sutiska u nahiji Bobovac.</s><s>Posljednji dokument iz Sutjeske je iz 1480.godine.</s>

<s>Opis 
Dvorski objekti u Kraljevoj Sutjesci, predstavljaju primjer vladarskog dvora izgrađenog na slobodnom prostoru, bez posebnih fortifikacija.</s>

<s>Na istočnoj (lijevoj) obali je  lokalitet Grgurevo, na kojoj je sagrađen najmonumentalniji objekat banskog i kraljevskog sutjeskog dvora, Istočna palača.</s><s>U njegovom podnožju je izgrađen jak podzid i oveća terasa na kojoj je sagrađena crkva, tj. dvorska kapela posvećena sv. Grguru čudotvorcu, vezanom za bosansku crkvu.</s>

<s>Na zapadnoj (desnoj) obali, na lokalitetu Dvori, izgrađena su tri objekta, tzv. Donja palača, Gornja palača,  aneks gornje palače i pomoćne zgrade, tj. ekonomski objekti i zanatske radionice.</s><s>Ovaj dio dvorskog kompleksa proširio se i na zapadnu obalu Urve.</s>

<s>Sadašnje stanje dobra  
Lokalitet Grgurevo (istočna obala Urve) je kao dio zemljišta Franjevačkog samostana  uređeno u vidu arheološkog parka i održavano.</s><s>Lokalitet Dvori na zapadnoj obali Urve je narušen gradnjom kuća i nekih manjih objekata.</s><s>Na lokaciju gornje palače se ne može ući jer je zagrađena šibljem.</s><s>Na njoj je zasađen voćnjak.</s>

<s>Literatura</s>

<s>Reference</s>

<s>Nacionalni spomenici u Kaknju
Srednjovjekovna arheološka nalazišta u BiH
Kotromanići</s>

