Odraz
<s>Odraz ili refleksija (lat. reflexio - odbijanje) je promena nastavnika fronte konjugacijaa na dodirnoj površini između dve različite forme, tako da se val vraća u sredinu formulu iz koje potiče.</s><s>Uobičajeni primeri su odraz svetlosti, zvuka i vodenih valova.</s><s>Zakon refleksije kaže da je upadni ugao jednak uglu pod kojim se val odbija.</s><s>Ako je granična ploha hrapava, nastaje raspršenje svjetlosti: valovi se reflektiraju u svim smjerovima.</s>

<s>U akustici, refleksija izaziva eho i koristi se u sonarima.</s><s>U geologiji, važna je u studiji seizmičkih talasa.</s><s>Odraz se vidi na površinskim talasima u vodi.</s><s>Odraz se pojavljuje kod mnogih vrsta elektromagnetnih talasa, pored vidljive svetlosti.</s><s>Refleksija viših frekvencija je važna za radio prenos i radare.</s><s>Čak i X-zraci i gama zraci mogu biti reflektovani pod plitkim uglom sa specijalnim ogledalima.</s>

<s>Odraz svjetlosti</s>

<s>Zraka svjetlosti koja pada na neku ravninu reflektira se tako da je upadni kut α jednak kutu refleksije β, a upadna i reflektirana (odbijena) zraka leže u istoj ravnini.</s><s>Reflektirana je svjetlost uvijek manje jačine (intenziteta) nego upadna, jer dio energije upadne svjetlosti prelazi u drugo sredstvo (apsorpcija).</s><s>To nije tako jedino kod totalne refleksije, koja nastaje kada zrake svjetlosti koje se šire iz optički gušćeg u optički rjeđe sredstvo padaju na granicu tih sredstava pod kutom većim od nekoga graničnoga kuta γ.</s><s>Prema zakonu loma (refrakcija), u tom je slučaju kut loma veći od kuta upada.</s><s>Ako je upadni kut takav da bi kut loma bio veći od 90°, dolazi do totalne refleksije.</s><s>Granični kut γ dan je tada izrazom:</s>

<s>gdje je: n1 - indeks je loma rjeđeg, a n2 - gušćega sredstva.</s>

<s>Jačina (Intenzitet) reflektirane svjetlosti ovisi o kutu upada i polarizaciji upadne svjetlosti (Fresnelove jednadžbe).</s><s>Ako se zraka reflektira na granici dielektričkoga sredstva, jačina (intenzitet) je reflektirane svjetlosti to veći što je veća razlika, a manji zbroj kuta upada i kuta loma.</s><s>Ako je kut upada takav da reflektirana i lomljena zraka čine kut od 90°, reflektirana je zraka polarizirana (Brewsterov zakon), a ravnina polarizacije identična je s ravninom upada.</s><s>Pojave analogne refleksiji svjetlosti javljaju se kod svih vrsta valova; tako na primjer refleksijom zvučnih valova nastaje jeka.</s>

<s>Raspršenje svjetlosti</s>

<s>Raspršenje svjetlosti ili difuzna refleksija je raspršivanje svjetlosti na razne strane.</s>

<s>Pada li svjetlost na hrapavu površinu, nastat će nepravilan odraz.</s><s>Svjetlost tu udara na svaki dio plohe pod drugim kutom, pa se odbija u različitim pravcima.</s><s>Takva je hrapava površina jednako osvijetljena i ne bliješti u očima.</s><s>Svjetlost koja dolazi kroz prozor u sobu raspršava se na zidovima, pa je cijela soba rasvijetljena, a ne samo dio nasuprot prozoru.</s><s>Sunčeva se svjetlost raspršava na kapljicama oblaka i magle, pa za oblačnih i maglovitih dana svjetlost dolazi sa svih strana, i predmeti ne bacaju oštre sjene.</s><s>Uopće, predmeti na koje pada difuzna svjetlost nema oštrih sjena.</s>

<s>Zakon refleksije</s>

<s>Ravno zrcalo je ravna glatka površina koja odbija svjetlost, pritom je dobivena slika predmeta prividna (virtualna), uspravna i jednake veličine kao predmet koji se zrcali.</s>

<s>Pustimo li uzak pramen Sunčevih zraka na ravno zrcalo, pramen zraka će se odbiti kao i lopta koja udari u zid.</s><s>Fizikalno tijelo s glatkom površinom, koje odbija zrake svjetlosti zove se zrcalo.</s><s>Svjetlost koja pada na takvo zrcalo odbija se tako da je kut upadanja jednak kutu odbijanja.</s><s>Kut upadanja je kut što ga čini zraka s okomicom u točki upadanja, a kut odbijanja je kut što ga čini odbijena zraka s istom okomicom.</s><s>Te zrake leže u ravnini koja je okomita na ravninu zrcala.</s><s>To je zakon refleksije ili zakon odbijanja svjetlosti.</s>

<s>U ravnom zrcalu možemo zbog refleksije vidjeti sliku predmeta od kojeg dolaze zrake svjetlosti.</s><s>Čini se kao da se slika u ravnom zrcalu nalazi iza zrcala.</s><s>Ta se slika ne može uhvatiti na zastoru, pa se zove prividna ili virtualna slika.</s><s>Pramen zraka koji izlazi iz točke A dolazi nakon refleksije u naše oko.</s><s>Produljimo li te zrake iza zrcala, one će se sjeću u točki A’ koja je slika točke A. Iz slike vidimo homocentričan (sa zajedničkim središtem) snop zraka svjetlosti ostaje homocentričan i poslije refleksije, to jest zrake koje dolaze iz izvora A odbijaju se tako kao da izlaze iz slike A’.</s>

<s>Kutno zrcalo 
Kutno zrcalo čine dva ravna zrcala koja međusobno zatvaraju neki kut, na primjer δ = 45°.</s><s>Zraka svjetlosti koja dolazi na prvo zrcalo pod kutom α odbija se pod istim kutom i pada na drugo zrcalo.</s><s>Na tom zrcalu je također kut refleksije jednak kutu upadanja β.</s><s>Iz trokuta izlazi da je:</s>

<s>jer okomice na zrcalo čine međusobno isti kut koliki je kut između zrcala:</s>

<s>Odatle vidimo da zraka svjetlosti nakon refleksije na dvjema zrcalima čini sa svojim prvobitnim smjerom dvostruki kut od kuta između zrcala.</s><s>To vrijedi za bilo koji kut koji se na primjer zakrene paralelno zrcalo jedno prema drugome.</s>

<s>Način rada sekstanta</s>

<s>Sekstant se osniva na svojstvu kutnog zrcala, a služi za mjerenje kutova u astronomskoj navigaciji.</s><s>Na okviru mjernog instrumenta nalaze se dva mala ravna zrcala, jedno nepokretno, drugo pokretno, ali oba okomita na ravninu okvira.</s><s>Paralelno s okvirom sekstanta nalazi se dvogled.</s><s>Nepokretno zrcalo obloženo je samo na donjoj polovini sa srebrom kako bi zraka svjetlosti mogla od tijela izravno proći kroz neobloženi dio i doći u dvogled, odnosno u oko.</s><s>Zraka svjetlosti s tijela pada na pokretno zrcalo, gdje se odrazi i nakon ponovne refleksije na nepokretnom zrcalu dolazi kroz dalekozor u oko.</s>

<s>Kao i kod svakog kutnog zrcala, kut koji čini zraka svjetlosti nakon refleksije sa svojim prvobitnim smjeru jednak je dvostrukom kutu između zrcala:</s>

<s>Sekstant ima na donjem dijelu kružni sektor, veličine 1/6 kruga, radi čega se zove sekstant.</s><s>Na tom kružnom sektoru nalazi se skala od 0° do 150° i tako umanjena da se može direktno čitati kut, a da se ne množi sa dva.</s><s>Pokretno zrcalo pokreće se oko osi pomoću ravnala, koje se zove alhidada, a na donjem je kraju nonius za čitanje kutova.</s>

<s>Pri mjerenju se od jednog tijela dobije direktna slika u dvogledu, a od drugoga reflektira slika, koja se pomicanjem pokretnog zrcala pomoću alhidade mora namjestiti točno iznad prve slike.</s><s>Nakon toga se pomoću noniusa očita kut.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Acoustic reflection 
Animations demonstrating optical reflection by QED
Simulation on Laws of Reflection of Sound By Amrita University</s>

<s>Talasi
Optika</s>

