Vera Stein Ehrlich
<s>Vera Stein Ehrlich (Zagreb, 4. 10. 1897 - Zagreb, 31. 8. 1980), jugoslavenska socijalna antropologinja i izdanak poznate zagrebačke porodice Ehrlich.</s><s>Dala je značajan znanstveni prilog antropologiji u SR Hrvatskoj.</s>

<s>Biografija 
Vera Stein Ehrlich je rođena 4. 10. 1897 u uglednoj zagrebačko-židovskoj porodici Ehrlich od oca Adolfa i majke Ide Ehrlich.</s><s>Odrasla je u Zagrebu uz mlađu sestru Inu.</s><s>Studirala je pedagogiju i psihologiju u Berlinu i Beču.</s><s>Sa 19 godina počela je objavljivati radove o psihološkim i pedagoškim problemima.</s><s>U desetljeću pred Drugi svjetski rat objavila je knjige o problematici odgoja djece i omladine (1933, 1934, i 1936 godine).</s><s>U sklopu petnaestak studija tih godina je pisala o metodama i značenju crtanja te o knjigama za djecu, a rad o utjecaju bolesti na karakter djeteta je rezultat suradnje s suprugom dr. Benom Steinom.</s><s>U to doba bavila se posebno individualnom psihologijom, vjerojatno i pod utjecajem dostignuća austrijskog psihologa Alfreda Adlera, kome je pisala nekrolog u glasilu Bogoštovne izraelske općine Zagreb "Židov".</s><s>U tom se istom razdoblju Vera je počela zanimati i problemom položaja žena u tadašnjem jugoslavenskom društvu.</s><s>Bila je među prvima koji su te probleme počeli razmatrati znanstveno, da bi potakla promjenu politike, pravnih normi i odnosa društva prema ženi, da bi jugoslavenske žene istrgnula iz položaja člana društvene zajednice drugoga reda.</s><s>Isto tako je proučavala aktivnosti žena u privredi.</s><s>Pisanjem je poticala njihovo aktiviranje u društvu, te se borila za njihovo pravo glasa.</s><s>Već 1935 godine svojim je radovima isticala uspjehe feminističkog pokreta.</s><s>Zanimao ju je proces oslobođenja žena od tutorstva muškarca koji su im još uvijek pravno bili nadređeni.</s><s>Bio je to logičan slijed širenja njezina interesa.</s><s>Obespravljenost i nezaštićenost žene u tadašnjem konzervativnom patrijarhalnom društvu motivirala je, na nepravde senzibilnu Veru, na istraživački i prosvjetiteljski rad.</s><s>Proučavala je život seoskih obitelji i međugeneracijske odnose.</s><s>Psihološka analiza životnih situacija uvodila ju je u područje socijalne antropologije.</s><s>Tada je već izradila anketu s pitanjima koja su joj omogućavala uvid u društvenu situaciju u seoskim sredinama.</s><s>Uz to je omogućavala su joj analizu statusa žene i međuodnosa članova porodice i obitelji.</s><s>Anketu je odaslala mnogobrojnim suradnicima na prostoru Kraljevine Jugoslavije.</s><s>U vrijeme samog početka Drugog svjetskog rata dobila je odgovore iz 300 sela.</s>

<s>Do početka Drugog svjetskog rata pripadala je grupi naprednih jugoslavenskih intelektualaca.</s><s>Nakon Aprilskog rata tj. po okupaciji Kraljevine Jugoslavije prebjegla je u Split, gdje se 1942 aktivno uključila u Narodno oslobodilački pokret/borbu (NOB).</s><s>Tijekom Nezavisne Države Hrvatske (NDH) tj. Holokausta, ustaše su ubile Verinog supruga Benu Steina i nećaka Aleksandera Savića.</s><s>Nakon rata doktorirala je kulturnu antropologiju na američkom Berkeleyu, gdje je ujedno od 1952 do 1960 predavala antropologiju Hrvata i Južnih Slavena.</s><s>U Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) bila je bliska suradnica američkog antropologa Alfreda L. Kroebera.</s><s>Suradnju s njime, kao i sa isto tako značajnim američkim znanstvenikom Robertom Lowiem, smatrala je važnim poticajem i pomoći njezinu izrastanju u vrsnu socijalnu antropologinju.</s><s>Smatrala je presudnim njihov utjecaj na njezino prihvaćanje antropoloških spoznaja kojima se približavala već i ranije u svom prijeratnom proučavanju.</s><s>Povratkom u SFR Jugoslaviju predavala je socijalnu antropologiju na Filozofskom fakultetu i Fakultetu političkih nauka Sveučilišta u Zagrebu.</s><s>Bavila se istraživanjem položaja žene u tradicijskim društvima i preobrazbom seoske obitelji.</s><s>Vera je u poslijeratnim radovima razrađivala faze evolucije odnosa i strukture seoskih obitelji, analizirala je primjere kolektivizma kao indikativne faze predindividualističkih procesa u južnoslavenskom društvenom miljeu.</s><s>Prema individualnom i socijalnom ponašanju definirala je regionalni tradicijski kulturni kompleks.</s><s>Uočavala je i promjene u "plemenskom" društvu planinskih predjela SFR Jugoslavije.</s><s>Analizirala je vrednote i njihovo valoriziranje od strane društvene grupe, odnosno indicije međukulturnih utjecaja.</s><s>Međugeneracijski odnosi, transformacije porodice, promjene shvaćanja i ponašanja grupe i pojedinca, bili su stalno u njezinu interesu ko i fenomen autoriteta.</s><s>Njezina dva djela, "Porodica u transformaciji" iz 1964 i "U društvu s čovjekom" iz 1968, su sve do danas posebnost u etnološkoj i sociološkoj literaturi.</s><s>Korišteni su kao udžbenici na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, Sarajevu, a zatim i u Nizozemskoj, SAD-u i Engleskoj, gdje je u nekoliko navrata bila gost profesor na katedrama za sociologiju.</s><s>Uz proučavanje odnosa među spolovima u patrijarhalnim seoskim sredinama, Vera je razmatrala i institut nevjenčanih brakova.</s><s>Njezine analize su u kontekstu zbivanja u rodovskim zajednicama, pa su je dovele do zaključaka o regionalnoj "kulturnoj klimi".</s>

<s>Vera je izvanredno dobro poznavala međuljudske i obiteljske odnose na velikom dijelu jugoistočne Europe, ali i karakteristike življenja drugih autohtonih kultura, kako je znala govoriti: od Arktika do Antarktika.</s><s>To široko znanje koristila je i u kompariranju problema i procesa promjena.</s><s>Kao pasionirana proučavateljica svakom je prilikom bilježila podatke.</s><s>Posljednjih dvadeset godina života provela je u SFR Jugoslaviji i većinom se posvetila proučavanju procesa u ruralnom kulturnom miljeu SR Hrvatske i širim susjednim planinskim područjima.</s><s>S godinama sve je rjeđe bila prisutna na znanstvenim skupovima, posljednje predavanje na simpoziju o zadruzi odslušala je u američkom Bloomingtonu 1973 godine.</s><s>No, i dalje je bila aktivna u stručnim društvima, ponajprije u komisiji za unapređenje razvitka obitelji i za rješavanje socijalnih problema žena u SR Hrvatskoj.</s><s>U njezinom zagrebačkom stanu, u Visokoj 10, posjećivali su je kolege iz raznih zemalja, ali i mnogi njezini zagrebački prijatelji kao npr. sociolog Rudi Supek, etnologinja Marijana Gušić i drugi.</s><s>Voljela je raspravljati o problemima struke i mladima prenositi svoja znanja.</s><s>Ponosila se da je 1979 godine prva dobila nagradu SR Hrvatske Kata Pejnović za znanost.</s>

<s>Vera Stein Ehrlich je preminula 31. 8. 1980 godine u Zagrebu.</s><s>Pokopana je na židovskom dijelu zagrebačkog groblja Mirogoj u porodičnoj grobnici.</s>

<s>Djela 
 Kolektivni rad u savremenoj školi, Minerva, 1933
 Metoda Montessori u školi, Minerva, 1934
 Individualna psihologija u školskoj praksi, Minerva, 1934
 Današnje dijete : problemi savremenog odgoja,  Izdanje Atlas nakladnog zavoda, 1936
 Porodica u transformaciji : studija u tri stotine jugoslavenskih sela,  Naprijed, 1964
 U društvu s čovjekom : tragom njegovih kulturnih i socijalnih tekovina, Naprijed, 1968</s>

<s>Vidi još 
Porodica Ehrlich</s>

<s>Reference</s>

<s>Literatura</s>

<s></s>

<s>Biografije, Zagreb
Porodica Ehrlich
Jugoslavenski Jevreji
Austrougarski Jevreji
Jugoslavenski pisci
Jevrejski pisci
Jevreji u Narodnooslobodilačkoj borbi
Jugoslavenski partizani
Sahranjeni na groblju Mirogoj u Zagrebu
Authority control</s>

