Laserski žiroskop
<s>Laserski žiroskop je optički uređaj (instrument) za merenje promena ugla.</s><s>Svoj rad zasniva na Sanjakovom i efektu interferencije svetlosti.</s><s>Najčešće je korišćen u inercijalnim navigacionim sistemima.</s><s>Rad ovog žiroskopa je prvi put eksperimentalno demonstriran 1963. godine u SAD od strane Mačeka i Dejvisa:() .</s><s>Laserski žiroskopi imaju veliki broj prednosti u odnosu na konvencionalne žiroskope 
 Nemaju pokretne delove,
 Jednostavne su konstrukcije,
 Imaju velik dijapazon merenja uglovnih brzina,
 Neosetljivost na ubrzanja i preopterećenja,
 Izlaz je običnu u digitalnom formatu,
 Brz odziv — ispod 50 ms, što omogućava merenje ugaonih pomeranja reda 0,5°/čas,
 Visoka pouzdanost i dugačak radni (eksploatacioni) vek (iznad 30000 radih sati)
 Niska cena održavanja u odnosu na karakteristike
Određivanje rotacije u prostoru zahteva tri prstena, koji su raspoređeni u tri međusobno normalne ravni.</s>

<s>Princip rada žiroskopa sa pasivnim prstenom</s>

<s>Snop laserske svetlosti koji se emituje iz jednog izvora, pada na delimično refleksivnu planparalelnu ploču i deli se na dva dela (odbijeni i propušteni): jedan deo prolazi kroz ploču (ogledalo), a drugi se odbija.</s><s>Svaki deo se usmerava u istu zatvorenu putanju, ali u suprotnim smerovima.</s><s>Laserski žiroskop je konstruisan u obliku pravougaonika ili trogula, a snopovi se odbijaju od dobro uglačanih ogledala u temenima.</s><s>U slučaju da nema rotacije sistema oko ose, onda oba snopa istovremeno dolaze na ulaz fotoprijemnika, jer prelaze isti put.</s><s>Usled rotacije, snopovi svetlosti neće preći puteve istih dužina za isto vreme, tj. snop koja putuje u smeru rotacije će prevaliti veći put, a snop koja ide u suprotnom smeru manji.</s><s>Javiće se fazni pomak na izlazu.</s><s>Inerferometrijskim upoređivanjem oba snopa određuje se promena frekvencije koja je proporcionalna rotaciji.</s><s>Ako se prvobitni pravac tačno odredi nekim drugim načinom, laserski žiroskop će tada registrovati svaku daljnju promenu kursa.</s>

<s>Celokupna struktura, sa izvorom svetlosti, prstenastim svetlovodom, ogledalima koji dele svetlost i detektorima svetlosti se naziva Sanjakov interferometar.</s>

<s>Princip rada žiroskopa sa aktivnim prstenom</s>

<s>Najznačajniji deo žiroskopa sa laserskim prstenom, predstavlja laser sa kružnim rezonatorom koji se nalazi unutar prstena.</s><s>U rezonantnoj šupljini lasera se formiraju dva snopa, koji se prostiru u suprotnim smerovima.</s><s>Uslov rezonancije (maksimalno pojačanje) koji treba zadovolji progresivni svetlosni talas je dat izrazom mL=λ, gde su λ — talasna dužina, L - dužina rezonantne šupljine i m — ceo broj.</s><s>Otuda će svaka promena u dužini šupljine dovesti do promene uslova pojačanja, odnosno do promene talasne dužine na izlazu.</s><s>Do promene dužine šupljine, dolazi pri rotiranju žiroskopa oko ose.</s><s>Svetlosni snopovi koji se prostiru u suprotnim pravcima prelaze različite puteve (npr. ogledala u temenima trougla će se kretati u susret jednom snopu pa on prelazi manje rastojanje u odnosu na snop od kojeg se ogledala udaljuju).</s><s>Frekvencija progresivnih talasa određena je brzinom rotacije kružnog rezonatora u inercijalnom prostoru.</s><s>Za razliku od žiroskopa sa paivnim prstenom, ovde na izlazu imamo umesto fazne razlike, razliku u talasnim dužinama (odnosno u frekvencijama) dva snopa koje upoređujemo.</s><s>Na osnovu frekvencijske razlike talasa koji se kreću u suprotnim smerovima, a koja je proporcionalna ugaonoj brzini, mogu se neposredno odrediti parametri rotacije.</s>

<s>Fiber-optički žiroskop</s>

<s>Srodan uređaj laserskom žiroskopu je fiber-optički žiroskop, koji takođe radi na osnovu Sanjakovog efekta, ali kod koga je prsten fiber-optičko vlakno.</s><s>Laserski snop se ubacuje spolja, i deli se na dva kontra-propagirajuća dela.</s><s>Kao u slučaju žiroskopa sa pasivnim prstenom, rotacija sistema izaziva relativni fazni pomeraj između snopova.</s><s>Manje su osetljivi u odnosu na žiroskop sa aktivnim prstenom, međutim osetljivost se može povećati tako što će se optički kabl namotati u veći broj prstenova, usled čega će se multiplikovati Sanjakov efekat.</s>

<s>Reference</s>

<s>Literatura</s>

<s>Dragiša Ivanović, Fizika 2 - Elektromagnetika i optika; Beograd (1976) Naučna knjiga.</s><s>Aleksandar Milojević, Talasna optika; Beograd (1970) Zavod za izdavanje udžbenika.</s>

<s>Spoljašnje veze</s>

<s>Žiroskopi
Optički uređaji
Laserska tehnika</s>

