Beogradski Licej
<s>Licej ili Liceum Knjažestva serbskog je prva viša škola u Srbiji, otvorena oktobra 1838. godine u Kragujevcu, a 1841. godine je premeštena u Beograd i smeštena u Konak kneginje Ljubice.</s><s>Licej je postojao do 1863. kada prerasta u Veliku školu.</s>

<s>Istorijat 
Knez Miloš Obrenović je 1. jula 1838.</s><s>Ukazom osnovao Licej i produžio gimnazijsko školovanje sa četiri na šest godina.</s><s>Ministarstvo prosvete je naredilo da se prve godine u novoosnovanom Liceju predaju sledeći predmeti: filozofija, opšta istorija, čista matematika, statistika, nemački jezik i crtanje.</s><s>Predlog nastavnog plana odobrio je knez Miloš 18. septembra 1838. i redovna nastava počela je 1. oktobra.</s><s>Prvi nastavnici bili su profesori Kragujevačke gimnazije Petar Radovanović i Atanasije Todorović.</s><s>Prve godine postojao je samo jedan — opšti smer.</s><s>Druge godine je uveden i smer „filozofija“ i novi predmeti: fizika, praktična geometrija i francuski jezik.</s><s>Sledeće, 1840. godine, uvedeno je i pravoslavno odeljenje.</s><s>Kragujevačka gimnazija i Licej preseljeni su u nove zgradu tzv. „Gostinski ili Gospodar Jevremov konak“.</s>

<s>Prvi rektor Liceja bio je Atanasije Nikolić (1803—1882) koji je počeo sa radom 3. oktobra 1839. i predavao je matematiku na Liceju do kraja oktobra 1842. kada je došlo do smene dinastija na srpskom prestolu.</s><s>Atanasije Nikolić je napisao prve udžbenike iz matematike za Licej i to:
 „Algebra-ustrojena za upotrebljenjie slišatelja filosofije u Liceumu Knjaževstva Serbije“, 149 strana, pojavila se 26. septembra 1839.</s><s>„Elementarna geometrija-ustrojena za upotrebljenije slišatelja filosofije u Liceumu Knjaževstva Serbije“, izašla 1841. godine.</s>

<s>Godine 1841, Licej dobija i pravno odeljenje.</s><s>Iste godine se na molbu profesora seli u Beograd gde je u prvo vreme bio smešten u privatnoj kući, a od 1844. i Konaku kneginje Ljubice.</s><s>Godine 1845. formirana je zbirka fizičkih instrumenata (učila), za to je zaslužan profesor Vuk Marinković (1807—1859).</s>

<s>Među prvim profesorima bili su Isidor Stojanović (1808—1849), Konstantin Branković (1814—1865), Jovan Rajić (1805—1856), Đorđe Mušicki (1811—1887), Ignjat Stanimirović (1812—1878), Antonije Arnot (1808—1841), Jovan Sterija Popović (1806—1856).</s>

<s>Profesori Liceja bili su i Janko Šafarik (1814—1876), Đuro Daničić (1825—1882), Matija Ban (1818—1903), Đorđe Cenić (1825—1903), Kosta Cukić (1826—1879), Aleksa Vukomanović (1826—1859), Rajko Lešjanin (1825—1872), Josif Pančić (1814—1888), Panta Srećković (1834—1903), Kosta Jovanović (1832—1895).</s><s>Prvi profesor hemije od 1853. bio je Mihailo Rašković (1827—1872).</s>

<s>Zakonom od 1844. zaslugom Jovana Sterije Popovića reformisana je nastava u Srbiji, tada je utvrđen rang i mesto Liceja (ili „Velikog učilišta“) u školskom sistemu.</s><s>Godine 1853.</s><s>Licej je ponovo reorganizovan i dobija tri odseka — Pravni, Jestastveno-tehnički i Opšti (umesto prvobitnog Filozofskog).</s>

<s>Za 25 godina kroz Licej je prošlo 1216 slušalaca, uzrasta 17–22 godine.</s><s>Broj licejaca kretao se ovako:
 1843 — 24
 1847/48 — 60
 1848/49 — 52
 1849/50 — 34
 1850/51 — 52
 1857/58 — 40</s>

<s>U okviru Liceja je na Vidovdan 1847. osnovana Družina mladeži srpske.</s><s>Postojala je do 1851. kada je ukinuta jer je Ministarstvo prosvete na zahtev Državnog saveta zabranilo njen rad.</s><s>Za to vreme kroz Družinu mladeži srpske prošlo je oko 60 licejaca.</s><s>Zalagali su se za Vukovu reformu, objavljivali su svoje književne sastave u „Podunavki“, „Srbskim novinama“, „Vojvođanki“ i kalendaru „Šumadinac“.</s>

<s>Licej je 1863. godine smešten u Kapetan-Mišino zdanje i pretvoren u Veliku školu, nakon donošenja Zakona o ustrojstvu Velike škole (akademije).</s><s>Ovim postupkom je dotadašnja funkcija Liceja, obrazovanje visokih činovnika, zamenjena novom — obrazovanjem naučnog kadra.</s><s>1905. godine je Velika škola prerasla u Beogradski univerzitet.</s>

<s>Rektori 
Rektori Liceja u periodu 1838–1863. bili su:
 1839/40. — Atanasije Nikolić
 1840/41. — Isidor Stojanović
 1841/42. — Konstantin Branković
 1842/43. — Gavrilo Popović
 1843/44. — Ignjat Stanimirović
 1844/45. — Sergije Nikolić
 1845/46. — Isidor Stojanović (2. put)
 1846/47. — Konstantin Branković (2. put)
 1847/48. — Janko Šafarik
 1848/49. — Sava Jovšić
 1849/50. — Emilijan Josimović
 1850/51. — Vuk Marinković
 1851. (jul–avgust) — Kosta Cukić
 1851/52. — 1852/53. — Konstantin Branković (3. put)
 1853/54. — 1855/56. — Rajko Lešjanin
 1856/57. — 1858/59. — Vuk Marinković (2. put)
 1859/60. — 1862/63. — Konstantin Branković (4. put)</s>

<s>Galerija — profesori Liceja</s>

<s>Vidi još 
 Istorija školstva u Srbiji
 Licej</s>

<s>Reference</s>

<s>Spoljašnje veze</s>

<s>Prvi srpski studenti</s>

<s>Obrazovanje u Kragujevcu
Obrazovanje u Beogradu
Istorija obrazovanja u Srbiji
Kneževina Srbija</s>

