Biała Podlaska
<s>Biała Podlaska je grad od 56,942 stanovnika na istoku Poljske u Lublinskom vojvodstvu.</s>

<s>Geografske karakteristike</s>

<s>Biała Podlaska se prostire duž rijeke Krzna, udaljena 138 km istočno od Varšave.</s>

<s>Historija</s>

<s>Biała je prvi put dokumentirana u 15. vijeku kao trgovište, koje je pripadalo Velikoj Kneževini Litvaniji, na granici sa Podlasijom koja je pripadala Kraljevini Poljskoj.</s>

<s>Početkom 16. vijek (negdje između 1508. - 1527.) litvanski magnat Jurgis Iljiničius osnovao je prema Magdeburškom pravu, privatni grad Biała na mjestu trgovišta.</s><s>U skladu sa [[srednji vijek|srednjovjekovnim običajima, pored tržnice je podignuta crkva.</s><s>Ranu historiju Biale obilježili su sporovi i sukobi među vlasnicima i susjedima i reformacija jer je grad prihvatio kalvinizam i postao lokalni centar te denominacije.</s>

<s>Ipak sve do druge polovice 16. vijeka kad ga je preuzela porodica Radziwiłł Biala je ostao mali gradić.</s>

<s>Dvjesto pedeset godina vladavine porodice Radzwiłł rezultiralo je procvatom Białe, koja se tad i zvala Radzivilovska Biała.</s><s>Za njihove vladavine podignut je zamak i osnovana je Akademija Biała, kao filijala Jagelonskog univeziteta iz Krakova, podignute su i brojne crkve i bolnica.</s>

<s>Grad je proživljavao teška vremena 1706. za Velikog sjevernog rata sa Švedskom 1706. kad je teško razoren.</s><s>Nakon Prvog svjetskog rata za Druge Poljske Republike, Biała, koja je dotad bila poznata po proizvodnji tkanina, tepiha i porcelana, započela je svoj nagli ekonomski razvoj.</s><s>Osnovani su brojni proizvodni pogoni među njima i Podlaska tvornica aviona, pa se razvio u industrijski centar.</s><s>Razvoj grada narušen je izbijanjem Drugog svjetskog rata.</s>

<s>Za Njemačke okupacije Poljske u gradu je između 1941.-42. djelovao geto u kom je živjelo oko 7000 Židova, koji su sukcesivno deportirani u logore smrti u Sobiboru i Treblinki.</s><s>Uz to su Nacisti u novembru 1942. 
pobili oko 3 500 stanovnika.</s><s>Između 1941.-44. u Biali je djelovao i zarobljenički logor za vojnike sovjetske Crvene armije.</s>

<s>Okolica grada je od 1943. bila teritorij u kom su djelovali partizani Armije Krajowe, Armije Ludowe, Gwardije Ludove i Seljaka.</s>

<s>Po završetku rata, Biała je višestruko narasla, kako površinom tako i brojem stanovnika.</s><s>Podignuta su novi pogoni drvne i tekstilne industrije.</s><s>Skokovito se razvila nakon 1975. kad je postala administrativni centar Vojvodstva Biała Podlaska koje je ukinuto 1999.</s><s>Tako da je od 1999. samo administrativni centar vlastitog povjata.</s>

<s>Znamenitosti</s>

<s>Najveće znamenitosti Biale su kasnorenesansna župna crkva podignuta između 1597.-1602. sa baroknim kapelama iz 17. vijeka i ostatci zamka Radziwiłł.</s>

<s>Privreda</s>

<s>Biała Podlaska je značajno cestovno raskršće na trasi Varšava - Moskva.</s><s>Ona je i grad  prehrambene, drvne, tekstilne i elektroindustrije.</s><s>Usto je i sajamski grad (Sajmovi; Istok-Zapad, Nadbużańskie, Poljoprivrede i industrije).</s>

<s>Pobratimski gradovi</s>

<s>Biała Podlaska ima ugovore o prijateljstvu sa sljedećim gradovima:
  Brest, Belorusija
  Baranaviči, Belorusija
  Niort, Francuska</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Biała Podlaska (službene stranice)</s>

<s>Gradovi u Poljskoj</s>

