Béni Kállay
<s>Benjamin Kalaj (mađ.</s><s>Kállay Béni ili Benjamin von Kállay), (Pešta, 22. prosinca 1839. - Beč, 13. srpnja 1903.), mađarski i austrougarski političar.</s>

<s>Životopis 
Njegova obitelj je dobila prezime prema posjedu kod gradića Nagykálló-a u Szabolcsu.</s><s>U mađarskoj povijesti su imali važnu ulogu još od vremena kralja Kolomana u 11. stoljeću.</s><s>Michael Kallay je od kralja Matije Korvina dobio velike posjede kod Mezőtúra, zahvaljujući svojoj ulozi u obrani bosanskog grada Jajca od Turaka u 15. stoljeću.</s>

<s>Otac Benjamina Kallaya je bio viši državni službenik u Mađarskoj vladi, a njegova majka (srpskog podrijekla) se nakon očeve smrti 1845. godine potpuno posvetila odgoju i obrazovanju sina (umrla je 1903., kad i sin).</s><s>Benjamin Kallay je još od rane mladosti pokazao veliki interes za politiku, osobito za tzv. Istočno pitanje.</s><s>Putovao je u Rusiju, Tursku, Malu Aziju te je temljito naučio grčki jezik, turski jezik i nekoliko slavenskih jezika.</s><s>Među ostalim slavenskim jezicima i Srpski je govorio jednako dobro kao i maternji mađarski.</s>

<s>Kao konzervativni zastupnika grada Mühlbacha (danas Sebeş u Rumunjskoj) ušao je 1867. u Mađarsku skupštinu.</s><s>Dvije godine poslije imenovan je generalnim konzulom u Beogradu.</s><s>Godine 1872. je prvi put otputovao u Bosnu.</s><s>Njegovi pogledi na balkansko pitanje snažno su utjecali na predsjednika Mađarske vlade i kasnijeg zajedničkog ministra vanjskih poslova Austro-Ugarske monarhije, grofa Gyula Andrassya.</s>

<s>Nakon Rusko-turskog rata 1877.-1878. putuje u Plovdiv (danas Bugarska), kao posebi izaslanik Austro-Ugarske sudjeluje u Istočno Rumelijskoj komisiji.</s>

<s>Dana 4. lipnja 1882. imenovan je Austro-Ugarskim ministrom financija i Upraviteljem Bosne i Hercegovine, te će na toj dužnosti ostati do smrti 1903. godine.</s><s>Kallay je pokušao formirati novu, bosansku naciju te time osujetiti nacionalno buđenje triju vodećih etničkih skupina.</s>

<s>U knjizi "Istorija Srba" je Srbima smatrao kako Srbijance, tako i Bošnjake, Hercegovce, Crnogorce i Dubrovčane.</s><s>Govorio je o srpskom partikularizmu, a nakon što je postao upravitelj Bosne i Hercegovine, stvarao je bošnjaku naciju zabranjujući sopstvenu knjigu na teritoriji Bosne.</s>

<s>Djela 
 Geschichte der Serben, Pešta, 1878. (Istorija Srba)
 Die Orientpolitik Russlands , Pešta, 1878. (Istočna politika Rusije)</s>

<s>Mađarski političari
Austrougarski političari</s>

