Spiridon Gopčević Mlađi
<s>Spiridon Gopčević - Mlađi pseudonim Leo Brenner  (Trst, 9. jul. 1855. - Berlin, 1936. ali 
i Beč, 1928.), bio je austrijski novinar, astronom i publicist 
i srpski diplomat.</s>

<s>Biografija
Spiridon Gopčević rođen je u kući bogatog trščanskog brodovlasnika Spiridona Gopčevića porijeklom 
iz Herceg Novog.</s><s>Kad mu je otac 1861. bankrotirao i ubio se, majka Louise Ehmann odvela ga je u Beč gdje se školovao od 1861 do 1865 
u jezuitskoj školi sv. Anne, a od 1865 - 1869 pohađao je gimnaziju u Melku.</s>

<s>Nakon majčine smrti 1872. počeo je studirati 1873. i mjenjati fakultete, da bi se 1874. upisao na bečki 
konzervatorij (klavir i pjevanje) ali je ii to napustio nakon godine dana.</s><s>Jer od 1875. radi kao ratni dopisnik za razne bečke novine i izvještava iz Hercegovačkog ustanka i kasnijeg 
Crnogorsko-turskog rata koji je završio povlačenjem Osmanlija 1878.</s>

<s>Od 1880 radi kao ratni dopisnik po Balkanu, i puno putuje.od Sibira, Bliskog Istoka, Sjeverne Afrike do Amerike.</s>

<s>Između 1886. - 1887. radi kao ataše u srpskoj ambasadi u Berlinu, a od 1887. 
do 1890. na istom mjestu u Beču.</s>

<s>Prvu knjigu Montenegro und die Montenegriner (Crna Gora i Crnogorci) objavio je 1877. u Leipzigu.</s><s>Zatim je napisao još nekoliko knjiga na temu jugoistočnog Balkana i njegovih naroda.</s><s>Politički se i on poput mnogih drugih u to vrijeme, oduševio idejom okupljanja svih Južnih Slavena u jedinstvenu državu okupljenu oko 
Kraljevine Srbije kao balkanskog Pijemonta.</s>

<s>Zbog proturežimskog pisanja - Gopčević je 1882. (ili 1893.) dospio u zatvor, pa je nakon tog napustio novinarstvo.</s>

<s>Karijera pod imenom Leo Brenner
Nakon novinarstva, potpuno se posvetio astronomiji, uz pomoć supruge bogate Austrijanke 
Franziske von Praskowitz i njezinih društvenih veza, skupio je sredstva za pokretanje zvjezdarnice u 
Malom Lošinju, koju je nazvao Manora Sternwarte po pseudonimu svoje žene - Manora.</s><s>Oboje se 1893. sele u Mali Lošinj gdje na 15 godina zakupljuju poveću vilu, na čijem krovu grade opservatorij površine 16 m² sa drvenim tornjem koji mogao okretati oko svoje osi, i nabavljaju najvažnije teleskop sa objektivom promjera 178 mm.</s><s>Zvjezdarnica Manora imala je i vlastitu biblioteku sa preko 4 hiljade naslova.</s>

<s>Opservatorij je proradio 9. maja 1894., narednih godina Leo Brener, kako se odtad potpisivao objavio je brojne rezultate svojih opažanja u tadašnjim prestižnim časopisima Astronomische Nachrtrichten, “Observatory”, The Journal of the British Astronomical Association, The English Mechanic i World od Science, a Manora je postala mjesto koje su posjećivali brojni astronomi.</s>

<s>Njegovu naučnu karijeru pokopao je izračun vremena Venerine rotacije, koji se  pokazao pogrešnim, pa su kolege na njegov rad počele gledati sa skepsom.</s><s>Njega je to uvuklo u žučne polemike, koje su ga još više diskreditirale u naučnom svijetu - pa mu je časopis Astronomische Nachrtrichten, prestao objavljivati radove.</s>

<s>Revoltiran tim postupkom pokrenuo je - 1899. vlastiti časopis  Astronomische Rundschau, prvu astronomsku reviju u jugoistočnoj Evropi.</s><s>To je bilo vrijeme kad je objavio i brojne knjige na tu temu; Sparziergange durch das Himmelseitz (Šetnja nebeskim svodom) i Hanbuch fur Amater-Astronomen (Priručnik za astronome-amatere) i Neue Sparziergange durch das Himmelseitz (Nova šetnja nebeskim svodom).</s>

<s>Kad mu je država 1900. uskratila daljnju financijsku pomoć Gopčević je zbog nemogućnosti da sam namiri sredstva -1909. zatvorio zvjezdarnicu i preselio se u Sjedinjene Američke Države, okrenuvši novi list u svom hirovitom životu.</s>

<s>Gopčević je nekoliko godina živio u San Franciscu, tamo je pokušao uspjeti na sasvim drugom polju pa je 
komponirao dvije opere; The Paris September Days (1912) i The Life Saver (1914.)
Neposredno pred izbijanje Prvog svjetskog rata vratio se u Evropu, u Berlin gdje je uređivao jedan vojni 
časopis, i objavljivao političke članke na temu ujedinjenja svih južnoslovenskih naroda, ali ovaj put pod okriljem 
Austro-Ugarske.</s>

<s>Nakon rata jako osiromašuje, ali i dalje piše, posljednji tekst koji je napisao za koji se zna je iz 1922., u njemu piše o mitskim 
potonulim kontinentima Atlantidi i Lemuriji.</s>

<s>Nejasno je kad je (i gdje) je umro, često se navodi 1928. i Beč, ali i 1936. navodeći Beč kao grad u kom je umro , ali i Berlin.</s><s>Kao datum smrti se čak navodi i 1909. (Österreichisches Biographisches Lexikon).</s>

<s>Spiridon Gopčević bio je sve u svemu vrlo kontravezna ličnost, koji je pored svih svojih aktivnost uspio napisati  i 15 novela, drama i poema.</s>

<s>Ostavština
Njegov doprinos astronomiji ipak je bio dovoljan da njegov kolega, njemački astronom Philipp Fauth (1867. - 1941.) po njemu nazove jedan od najvećih kratera na Mjesecu - Brenner</s>

<s>Ulica u Malom Lošinju u kojoj je bila njegova zvjezdarnica  i danas nosi ime Spiridona Gopčevića, a lokalno astronomsko 
društvo se od 1993. zove Leo Brener.</s>

<s>Bibliografija (nepotpuna lista)
Pod prezimenom Gopčević napisao je slijedeće knjige;
 Montenegro und die Montenegriner, 1877
 Uber Albanien und seine Liga, 1881
 Serbien und Serben 1888.</s><s>Altserbien und Mekedonien 1889
 Bulgarien und Ostrumelien, 1886
 Kriegsgeschichtliche Studien, (dvije knjige) 1887
 Makedonien und Alt-Serbien, 1889</s>

<s>A pod prezimenom Brenner;
 Spaziergänge druh das Himmelszelt, Leipzig 1898
 Beobachtungs-Objekte für Amateur-Astronomen, 1902
 USA.</s><s>Aus dem Dollarlande; Sitten, Zustände und Einrichtungen der Vereinigten Staaten, 1913
 Das Fürstentum Albanien, 1914
 Geschichte von Montenegro und Albanien, 1914
 Aus dem Lande der unbegrenzten Heuchelei.</s><s>Englische Zustände, 1915
 Rußland und Serbien von 1804-1915., 1916
 Amerikas Rolle im Weltkriege, 1917
 Die Wahrheit über Jesus nach den ausgegrabenen Aufzeichnungen seines Jugendfreundes, 1920
 Kulturgeschichtliche Studien, 1920
 Österreichs Untergang, 1920</s>

<s>Biografije
 Joseph Ashbrook: The Curious Career of Leo Brenner
 Michael Heim: Spiridion Gopcevic: Leben und Werk (Wiesbaden: O. Harrassowitz, 1966);</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze</s>

<s>Spiridon Gopcevic na portalu IstriaNet</s>

<s>Astronomi
Austrijski novinari
Austrijski pisci
Srpski novinari
Srpski pisci
Srpski diplomati
Authority control</s>

