Planinarstvo u Hrvatskoj
<s>Planinarstvo u Hrvatskoj je organizaciono počelo 1874. god. osnivanjem Hrvatskog planinarskog društva (HPD), koje je propagiralo planine.</s><s>Godine 1898. počeo se jednom mjesečno štampati prvi planinarski časopis Hrvatski planinar.</s><s>Alpinistička aktivnost počela je 1898. kad je izvršen uspon na Triglav. nešto kasnije, 1903. godine, izvršen je uspon na Škrlaticu (A. Auš) i prvi skijaški uspon u području Mont Blanca (Radoslav Radošević).</s>

<s>Period poslije Prvog svjetskog rata karakteriše omasovljenje planinarstva.</s><s>HPD ima svoje podružnice u svim većim gradovima Hrvatske.</s><s>Članovi posjećuju planine Slovenije, Austrije, Italije i Švicarske.</s><s>Velik interes pobudile su planine Bosne i Hercegovine (Maglić, Volujak, Bioč i Čvrsnica).</s>

<s>Vlada interes i za zimski alpinizam.</s><s>Prva žena alpinistkinja u Hrvatskoj bila je Nevenka Plašnik, članica »Sljemena« iz Zagreba.</s><s>Ispenjala je Slovenski smjer u sjevernoj stijeni Triglava 1929. godine.</s><s>Izvela je niz uspona u Alpama (Grossglockner,
(3.798 m.), Grossvenediger (3.660 m.), VVildspitze (3.774 m.), Fluchtkogel (3.514 m.), Similaun, (3.606 m.)).</s>

<s>Usponi i ekspedicije 
Pojam ekspedicija većinom se koristio kao naziv za vojna, naučna, istraživalačka i sl. putovanja.</s><s>U planinarstvu se koristi od kraja 19. st. kada su u teško dostupna svjetska velegorja krenule skupine penjača s namjerom uspona na vrhove visokih planina.</s><s>Učesnici su u dužem periodu (od više nedjelja do više mjeseci) odvojeni od uobičajnih standarda prehrane i noćenja (sami pripremaju hranu iz svojih zaliha, ne postoje čvrsti objekti za odmor i spavanje).</s><s>U većem djelu uspona i silaza upotrebljava se alpinističku oprema.</s>

<s>1958 – Kilimanjaro 
Prva hrvatska visokogorska ekspedicija organizovana je 1958. god. na Kilimanjaro, najviši vrh Afrike.</s><s>Vođa ekspedicije bio je Stanko Vičić i penjači: Ivo Gropuzzo,  Niko Novaković, Stanko Simčić i Emest Tomšić svi članovi PD Platak i Edvin Rakoš član AO Velebit.</s><s>Na vrh su se ispenjali 11. setembra 1958.</s>

<s>1965 - Kavkaz 
U sastavu III. jugoslavenske ekspedicije na Kavkaz nalazilo se nekoliko penjača iz Hrtvatske.</s><s>Tom prilikom Nedjeljko Jakić se ispenjao na vrhove preko 5.000 m. i ispenjao smjer na stijeni Bezengi.</s><s>Zlatko Smerke snimio je film i niz umjetničkih fotografija koje su poslije postavljene na izložbi.</s>

<s>1969 - Damavend 
Prvi hrvatski uspon na Damavand (5.671 m.) u Iranu izveli su 20. juna članovi PD Zagreb: Lota Arh, Branislav Ćelap, Neda Köhler Kubelka i dr. Borivoj Kubelka.</s>

<s>1971 - Grenland 
Prva Hrvatska alpinistička ekspedicija Grenland 1971.god pod vodstvom Jerka Kirigina od 7. jula do 15. avgusta izvela je  niz prvenstvenih uspona, među kojima je najvažniji onaj u stijeni Ingolsfjelda.</s><s>Članovi: D. Rotovnik iz Kopenhagena, N. Čulić iz Splita, te M. Čepelak, H. Lukatela, Vladimir Mesarić i Branko Šeparović iz Zagreba.</s>

<s>1974 - Kavkaz</s>

<s>Članovi jugoslavenske ekspedicije na Kavkaz iz Hrvatske bili su Vladimir Mesarić kao vođa ekspedicije, Velimir Barišić i četvorica alpinista koji su tragično nastradali: Ante Bedalov, Nenad Čulić, Urso Vrdoljak i Viktor Tabaković.</s>

<s>1975 – Hindukuš 
Splitska ekspedicija u Hindukuš pod vodstvom Vinka Maroevića uspinje se na Noshaq (7490 m.), što je tada bio hrvatski visinski rekord.</s>

<s>1979 – Prvi Hrvat na vrhu Mount Everesta</s>

<s>Dana 15. maja prvi je Hrvat na vrhu Mount Everesta - Stipe Božić iz Splita uspeo se kao drugi navez sa Stane Belakom (Slovenija) i Ang Phu (Šerpa) na vrh kao član jugoslavenske ekspedicije, koju je državni vrh ocijenio kao najveći jugoslavenski sportski uspjeh svih vremena.</s><s>Smjer uspona bio je Zapadni greben i danas jedan od najtežih uspona na Everest.</s><s>Na silazu je poginuo Ang Phu.</s>

<s>Devetog oktobra održan je najveći zagrebački planinarski skup svih vremena: 3.500 Zagrepčana došlo je u dvoranu Lisinski da čuje i vidi hrvatske himalajce koji su osvojili Mount Everest.</s><s>Oko hiljadu ljudi ostalo je pred vratima prepune dvorane.</s><s>Od tada je održavanje predavanja o ekspedicijama u Lisinskom postala tradicija, pa ih je do danas održano oko petnaest.</s>

<s>1981 
 Kao članica prve jugoslavenske ženske alpinističke ekspedicije na Pamir, Splićanka Ana Mažar uspela se 1. avgusta 1981. god. na Vrh Komunizma (7.495 m.), najviši vrh u Pamiru, čime je postigla hrvatski ženski visinski rekord.</s><s>Stipe Božić sudjelovao je u osmoj jugoslavenskoj ekspediciji na Himalaje (osim njega i jednog Makedonca svi članovi su bili iz Slovenije) koja rješava problem južne stijenu Lhotsea, ali ekspedicija ne uspijeva doći na sam vrh (8.501 m).</s><s>Stipe Božić postiže visinu od 8150 m.
 Prvi hrvatski pohod PSH na Kavkaz od 12. jula do 2. avgusta pod vodstvom Darka Berljaka.</s><s>Članovi ekspedicije su ispenjali Elbrus i 12 smjerova u Nakra Tau, Pik Kavkazu i Slobodnoj Španjolskoj i postavljaju spomen-ploču četvorici alpinista koji su poginuli 1974.</s>

<s>1982 - Himalaji 
 Himalajska skijaška ekspedicija Gorske službe spašavanja Planinarskog saveza Hrvatske, stanice Zagreb, na Kang Guru (6.981 m.), vođa Vladimir Mesarić.</s><s>Prva zagrebačka alpinistička ekspedicija Annapurna IV (7.225 m.), vođa Darko Berljak.</s>

<s>1983 - Manaslu</s>

<s>Splitska himalajska ekspedicija na Manaslu nije uspjela osvojiti vrh, a poginuli su Ante Bućan iz Splita i Jernej Zaplotnik iz Slovenije.</s>

<s>1987 - Tian Shan</s>

<s>Jugoslavensku ekspediciju na Tian Shan 1987. organizovao je Planinarskog saveza Hrvatske.</s><s>Vođa je bio Branko Puzak, a od 15 penjača 8 je bilo iz Hrvatske.</s>

<s>1989 – Božić drugi put na Everestu 
Splićanin Stipe Božić popeo se po Jugoistočnom grebenu kao član makedonske ekspedicije po drugi put na Mount Everest.</s><s>Tom prilikom poginuo je Makedonac Dimitar Ilijevski, a Stipe Božić je u to vrijeme bio, uz Reinhold Messnera, jedini Evropljanin koji je bio dva puta na najvišem vrhu svijeta.</s>

<s>1998 – Himalaji 
Treća hrvatska himalajska ekspedicija pod vodstvom Darka Berljaka ispenjala Shishapangmu (8027 m).</s><s>Na vrh se 24. septembra popeo Branko Šeparović, a s visine od 6.800 m skijao do baznog logora.</s>

<s>2001 – Uspon skijama 
Prvi hrvatski uspon skijama na Mount Logan, najviši vrh Kanade (Branko Šeparović, Mario Rodeš, Stipe i Joško Božić.</s>

<s>2007 – Ženska ekspedicija na Cho Oyu</s>

<s>Na Prvoj hrvatskoj ženskoj ekspediciji koju je organizirao HPS, a vodio Darko Berljak, pet djevojaka (Darija Bostjančić, Iris Bostjančić, Vedrana Simičević, Marija Mačešić i Jana Mijailović) ostvarile su uspon na šesti vrh svijeta Cho Oyu (8.201 m.).</s><s>Ekspedicija je primila visoka priznanja i od Hrvatskog olimpijskog odbora proglašena je najvećim sportskim poduhvatom.</s><s>Najprestižnijem sportskom proglašenju koji niz godina organiziraju Sportske novosti članice ekspedicije postale su najbolja ženska ekipa godine u Hrvatskoj.</s>

<s>2009 - Mount Everest</s>

<s>Darija i Iris Bostjančić, nakon Stipe Božića, postale su prve Hrvatice koje su 19.05.2009. ostvarile uspon na Mount Everest.</s><s>Dva dana kasnije, na vrh su se popele još dvije članice hrvatske ženske ekspedicije: Splićanka Milena Šijan, članica PSD Mosor te zagrebačka alpinistica Ena Vrbek.</s><s>Jedinstven slučaj da jedna zemlja ima više žena nego muškaraca na Everestu.</s>

<s>2021 - Mount Everest 
Mario Celinić uspio je 20121. god. ostvariti uspon na Mount Everest (8848 m), te tako postao šesti Hrvat kome je to uspjelo.</s>

<s>Reference</s>

<s>Planinarstvo u Hrvatskoj</s>

