Baluster
<s>Baluster je naziv za niski stup, uglavnom trbušasta oblika, koji obično nosi ploču (abak) na koju se oslanja naslon ograde ili neki predmet (npr. plitki bazen kropionice).</s>

<s>Porijeklo balustra nije do kraja istraženo: prvi prikazi se javljaju na reljefima asirskih palača, no Grci i Rimljani ga nisu koristili, premda su im rimske forma kandelabra u mnogome srodne.</s><s>Osobito česti su u renesansi, baroku i kasnije, kada se nizovi balustera povezuju u balustradu.</s><s>Pretpostavlja se da su ranorenesansne balustrade slijedile one kasnogotičke, koje još nisu identificirane.</s><s>Rudolf Wittkower je izum balustra pripisao Giulianu da Sangallu koji je balustre obilato koristio primjerice na terasi stubištu Vile Medici u Poggiu a Cainau, oko 1480. godine.</s>

<s>Premda balustri mogu biti vrlo različito oblikovani, obično se javljaju u dva osnovnih oblika.</s><s>Najjednostavniji oblik je onaj s konveksnim dijelom kao prirodnim težištem s donje strane i konkavnim dijelom u obliku čaše kaleža s gornje strane.</s><s>Balustri se mogu i zrcalno udvostručiti („dvostruki balustri“) s konveksnim dijelovima u sredini, a u baroku su česte njihove često vrlo složene inačice od kojih su neke kvadratičnog, a ne više kružnog presjeka, kao u renesansi.</s>

<s>Balustrada je ograda stubišta, balkona, galerije, terase i sl. koja se sastoji od niza međusobno povezanih kamenih, drvenih ili metalnih stupića – balustara, koji zajednički nose skladno obrađenu gredu u funkciji naslona ili rukohvata balustrade.</s>

<s>Jedan od najranijih sačuvanih primjera balustrade je onaj s katne etaže jedne od najglasovitijih crkava zrele renesanse, Bramanteova Tempietta, iz oko 1500. god.</s><s>Ta se balustrada sastoji od tzv. dvostrukih balustera koji će biti česti i u visokoj renesansi.</s>

<s>Projektirajući 1624. dvorište za crkvu San Carlo alle Quattro Fontane Francesco Borromini mijenja tradicionalni oblik balustrade, izmjenjujući u nizu balustre s konkavnim dijelom s donje i konveksnim dijelom s gornje strane s onima zrcalno suprotnog oblika, čime dobiva kontinuirano valovito gibanje tipično za barok, zbog kojeg maleno dvorište izgleda većim.</s>

<s>Bilješke</s>

<s>Literatura 
 Batušić 1959 – Batušić, Slavko: Balustrada, Enciklopedija likovnih umjetnosti, sv. 1, Zagreb, 1959., str. 225
 Damjanov / Radulić 1967a - Damjanov, Jadranka; Radulić, Ksenija: Baluster, Umjetnost (Likovne umjetnosti), 3. izdanje, Zagreb, 1967., str. 31
 Damjanov / Radulić 1967b - Damjanov, Jadranka; Radulić, Ksenija: Balustrada, Umjetnost (Likovne umjetnosti), 3. izdanje, Zagreb, 1967., str. 31
 ELU 1959 - Baluster, Enciklopedija likovnih umjetnosti, sv. 1, Zagreb, 1959., str. 225
 Müller/Vogel 1999 - Werner Müller; Gunther Vogel: Atlas arhitekture 1, preveo Milan Pelc, Zagreb, 1999., str. 53, 133
 Müller/Vogel 2000 - Werner Müller; Gunther Vogel: Atlas arhitekture 2, preveo Milan Pelc, Zagreb, 2000., str. 423, 425, 429, 461, 481
 Wikipedia, s.v. Baluster (eng.)</s>

<s>Galerija</s>

<s>Arhitektonski elementi
Likovna umjetnost
Građevinarstvo</s>

