Radan
<s>Radan planina se nalazi na jugu Srbije i obuhvata područje omeđeno rekom Toplicom na severu, Jablanicom na jugu, Kosanicom na zapadu i Leskovačkom kotlinom na istoku.</s><s>Smešten je na mestu gde se Dinaridi sučeljavaju sa Rodopima, što je značajno uticalo na raznovrsnost reljefa, složenost geološkog sastava i tektonskih odnosa.</s><s>Najviši vrh Radana je Šopot (1.408 m).</s>

<s>Geološku podlogu čine magmatske i metamorfne stene.</s><s>Šire područje Radana bilo je u dalekoj prošlosti poprište intenzivne vulkanske aktivnosti (Lecki andezitski kompleks), o čemu svedoče raznovrsne magmatske stene, očuvani ostaci vulkanskih kupa i kratera, ležišta metala i brojni termomineralni izvori, među kojima su najpoznatiji izvori azotnih voda u Prolom banji.</s><s>Od hidroloških specifičnosti izdvaja se vrlo retka hidrografska pojava, bifurkacija na reci Delivode na istočnim padinama Radana i vodopad na Borinskoj reci visine 8 m.</s>

<s>Biološke vrednosti područja izražene su kroz floristički i faunistički sastav ekosisetma.</s><s>Velika vrednost područja ogleda se u prisustvu raznovrsnih šumskih zajednica, među kojima su najznačajnije šume hrastova sladuna i cera (Quercetum farnetto-cerris), termofilne kitnjakove (Quercetum montanum moesiacum) i kitnjakovo - grabove zajednice (Querco-Carpinetum serbicum), polidominantne šumske zajednice sa mečjom leskom i kavkavskom lipom i brdske i planinske bukove šume.</s><s>Među biljnim vrstama (751), izdvajaju se endemiti: Pulsatilla montana ssp. bulgarica, Pastinaca hirsuta, Armeria rumelica i Sedum stefco.</s><s>Područje Radana naseljavaju brojne endemične vrste sisara, među kojima je od posebnog značaja endemična vrsta makedonska voluharica Pitymys felteni.</s><s>Odlikuje se i raznovrsnom faunom ptica sa vrstama kao što su - crna roda Ciconia nigra, orao kliktaš Ciconia nigra, suri orao A. chrysaetos, patuljasti orao Hieraaetus pennatus, sivi soko Falco peregrinus, prdavac Crex crex, buljina Bubo bubo i leganj Caprimulgus europaeus.</s><s>Najznačajnije vrste ihtiofaune na ovom području su: potočna pastrmka Salmo trutta, dvoprugasta uklija Alburnoides bipunctatus, potočna mrena Barbus balcanicus, krkuša Gobio gobio, klen Leuciscus cephalus, vijun Cobitis taenia i grgeč Perca fluviatilis.</s>

<s>Raznovrsnost predeonih odlika Radana, upotpunjen je i kulturno-istorijskim vrednostima, među kojima su:
 nalazišta ranohrišćanskog sveta - Caričin grad (Justiniana prima) - Šturac, koji se nalazi u istočnom delu Parka.
 crkvište Golubovac - (Bojnik, Ivanje)
 ostaci crkve Ognjene Marije (Bojnik, Borince) 
 Marino kale (Bojnik, Magaš) 
 crkva svetog Lazara (Kuršumlija, Prolom).</s>

<s>Park prirode 
Na osnovu član 34 Zakona o zaštiti prirode („Sl. glasnik RS", br. 36/2009, 88/2010, 91/2010) planina Radan zaštićeno područje - Park prirode.</s>

<s>Naziv: Park prirode „Radan“.</s><s>Godina proglašenja: 2017.</s><s>Uredba o proglašenju Parka prirode „Radan“ („Službeni glasnik RS“, br. 91/2017).</s><s>Kategorija zaštićenog područja: Ι kategorija zaštite - zaštićeno područje međunarodnog, nacionalnog, odnosno izuzetnog značaja. (član 41 Zakona o zaštiti prirode („Sl. glasnik RS", br. 36/2009, 88/2010, 91/2010).</s><s>Površina: 41.312,66 ha.</s><s>Režimi zaštite: I, II i III stepena
 Opština: Kuršumlija (najvećim dijelom), Lebane, Bojnik, Medveđa, Prokuplje
 Upravljač: JP „Srbijašume“.</s>

<s>Reference</s>

<s>Kuršumlija
Parkovi prirode u Srbiji</s>

