Karl Pač
<s>Karl Pač  (Carl Ludwig Patsch - Kovač, Češka, 1865. - Beč, 1945), bio je austrijski arheolog i istoričar.</s>

<s>U Pragu je studirao istoriju i geografiju, a u Beču istoriju,  klasičnu filologiju i arheologiju.</s><s>Godine 1889.</s><s>U Pragu je obranio  doktorski rad na temu "Strabos Quellen zur Geschichte seiner Zeit" ("Strabonovi izvori za istoriju svojega vremena").</s>

<s>Na poziv austro-ugarskih vlasti BiH dolazi u Sarajevo gdje postaje profesor gimnazije.</s><s>Nakon osnivanja Zemaljskog muzeja u Sarajevu 1888. postao je vanjski suradnik za arheologiju BiH, a od 1889. do 1919. radio je i kao kustos.</s>

<s>Povratkom u Beč 1920.</s><s>Patsch je postao profesor na Višoj školi za svjetsku trgovinu, a 1921. profesor na katedri za slavensku istoriju i arheologiju, koja je njegovom zaslugom prerasla u Institut za balkanologiju.</s><s>Na njenom čelu je bio sve do penzionisanja 1934.</s><s>Izabran je za člana Akademije nauka u Beču 1928.</s><s>God.</s><s>Umro je od posljedica bombardovanja u Beču 1945. god.</s>

<s>Arheološka istraživanja</s>

<s>Premet njegovih istraživanja bila su nalazišta u Bosni i Hercegovini iz perioda rimske dominacije.</s>

<s>Područje rijeke Une.</s><s>Jedno od najznačajnijih nalazišta bilo je svetište Binda-Neptuna na vrelu Privilice, uzvodno od Bihaća, s brojnim oltarima posvćenim ovom božanstvu, ali nisu nadeni tragovi zidanom hramu, pa se očito radilo ο posvećenom gaju (templum sub divo)ivo).</s><s>Divo).</s><s>Veliku ulogu i značaj sanktuarija ilustriraju žrtvenici koje su domaći Japodski uglednici, praepositi i principes Iapodum,  posvetili u čast boga Binda (sačuvalo se, devet ara i brojni ulomci).</s>

<s>Područje gornje Neretve.</s><s>Tu je otkrio hram boga Mitre, s reljefnim prikazima scena mitričkoga kulta.</s>

<s>Duvno.</s><s>U centru današnjeg grada otkrio je ostatke rimskoga foruma, s otvorenim trgom, vijećnicom, govornicom, banjom(terme), uredima i zatvorom.</s><s>Pač je o ovom istraživanju 1904. objavio članak o otkriću rimskoga municipija Delminija.</s>

<s>U Skelanima kod Srebrenice otkopao je antičko naselje i dvije ranokršćanske bazilike s natpisima i grobnim ulomcima.</s>

<s>Mogorjelo kod Čapljine je njegovo najznačajnije arheološko otkriće, za koji je Pač tvrdio da je bio rimski vojni logor, iako su kasnija istraživanja osporila njegovu tezu.</s><s>Njegovom zaslugom Mogorjelo je konzervirano.</s>

<s>Narona.</s><s>Pač je nastavio s istraživanjem Narone, rimskog lokaliteta u Vidu kod Metkovića, o čemu je 1907. objavio istraživanje pod naslovom "Zur Geschichte und Topographie von Narona" ("Povijest i topografija Narone"), a godinu poslije članak "Kleinere Untersuchungen in und um Narona" ("Manja istraživanja u Naroni i oko nje").</s>

<s>Literatura</s>

<s>Reference</s>

<s>Pač</s>

