Vesna Teršelič
<s>Vesna Teršelič (Ljubljana, 1962.), hrvatska aktivistkinja za ljudska prava,  trenutna voditeljica Documente – centra za suočavanje s prošlošću i predstavnica Hrvatske u Regionalnom savjetu REKOM mreže pomirenja.</s>

<s>Biografija  
Vesna Teršelič rođena je 1962. godine u Ljubljani, u Sloveniji, ali živi u Hrvatskoj.</s><s>Po narodnosti je Slovenka.</s><s>Za osobu koja nastupa kao javni intelektualac, javnosti je do danas učinila dostupnim neobično malo osobnih podatka: ne nalazi se podatke gdje je odrastala, niti koje je škole pohađala.</s><s>Također nisu u javnosti poznate baš nikakve pojedinosti o njenom obiteljskom stanju.</s><s>U zelenim, ženskim i mirovnim organizacijama radi i djeluje od 1985. godine.</s><s>Suosnivačica je Svaruna (ekološka "radna grupa"; u proljeće 1986. uzima ime Svarun), Zelene akcije (prvotno ime: Zelena akcija Zagreb), Centra za ženske studije, te Centra za mirovne studije.</s><s>Suosnivačica je mreže Antiratne kampanje Hrvatske u Zagrebu i njena koordinatorica od 1991. godine do 1998. godine.</s><s>Bila je među istaknutijim pripadnicima relativno malobrojne skupine intelektualaca okupljenih oko "Antiratne kampanje Zagreb", za vrijeme Domovinskoga rata, te su ostale zapažene njene kritike i ukazivanja na kršenja ljudskih prava za vrijeme i nakon Operacije "Oluja" 1995. godine.</s><s>Od 2004. godine voditeljica je Documente – centra za suočavanje s prošlošću iz Zagreba.</s><s>Od 2008. do 2014. predstavnica je Hrvatske u Koordinacijskom vijeću Koalicije za REKOM.</s><s>Nakon što je 2014.</s><s>Koordinacijsko vijeće ukinuto, postala je predstavnica Hrvatske u Regionalnog savjeta Koalicije za REKOM (danas REKOM mreža pomirenja).</s><s>Godine 2016. se našla na popisu osnivača stranke Nova ljevica.</s>

<s>Kritike 
Hrvatsko nacionalno etičko sudište je "optužilo" i etički "osudilo" Vesnu Teršelič 31. oktobra 2015. "zbog povrede hrvatskih nacionalnih interesa".</s>

<s>Djelovanje Vesne Teršelič se, generalno govoreći, u Hrvatskoj češće s odobravanjem dočekuje od intelektualaca na lijevoj strani političkog spektra, a vrlo oštro kritizira od pripadnika preostalog dijela hrvatske javnosti.</s><s>Jednom dijelu javnosti po volji su stavovi Vesne Teršelič o podijeljenoj odgovornosti za (domovinski) rat, te stalno podsjećanje na stvarne i navodne propuste i zločine koje je hrvatska strana učinila za vrijeme Domovinskog rata; drugi pak ukazuju da su Vesna Teršelič i Documenta u službi neojugoslavenskih i zapadnobalkanskih političkih kombinatorika, da su podaci iz njezinih izvora nepouzdani i krivotvoreni, kao i da Koalicija za REKOM (danas REKOM mreža pomirenja) ne pokazuje osobiti interes za brojne zločine koji su počinjeni nad Hrvatima - od zločina nad hrvatskim civilima po selima pod kontrolom Republike Srpske Krajine, do opetovanog granatiranja hrvatskih civilnih ciljeva sa srpskih topničkih položaja u Krajini, Republici Srpskoj i u samoj Srbiji - nego da se većinom bave zločinima koje su Hrvati počinili.</s>

<s>Nakon što je objavljena konačna, oslobađajuća presuda Anti Gotovini i Mladenu Markaču na Međunarodnom krivični sudu za bivšu Jugoslaviju, Vesna Teršelič daje intervju televiziji Al Jazeera Balkans u kojem kazuje da Hrvatska ne procesuira zločine nakon Operacije Oluja.</s><s>Također, pozvala je Gotovinu da se pokaje.</s>

<s>Vesna Teršelič smatra termin "Domovinski rat" neprikladnim i ukazuje da je taj rat bio odbrambeni, ali - kako ona smatra - s elementima građanskog rata; konstatirajući činjenicu da je srpska strana u ratu počinila daleko veći broj zločina, smatra da treba više govoriti i o zločinima čiji su počinitelji bili s hrvatske strane.</s>

<s>Nagrade 
Vesna Teršelič je za rad na području ljudskih prava nagrađena nizom priznanja.</s><s>Alternativna Nobelovu nagradu za mir (Right Livelihood Award) (1998) (sa Katarinom Kruhonja)
 Europska nagrada Schwarzkopf (Schwarzkopf Europe Prize) (2009) (sa Natašom Kandić i Mirsadom Tokačom)
 Povcelja Republike Hrvatske (2012) 
 Nagradu "Diana Budisavljević"  (2014)</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjske veze 
 Vesna Teršelič</s>

<s>Aktivisti
Biografije, Ljubljana
Biografije, Zagreb</s>

