Tyndallov efekt
<s>Tindalov Efekat je efekat rasejanja svetlosti na česticama u koloidnom sistemu, poput suspenzija ili emulzija.</s><s>Tindalov efekat se pojavljuje u nehomogenim sredinama, ukoliko su razmere nehomogenosti male u odnosu na talasnu dužinu svetlosti i ako je indeks prelamanja nehomogenosti različit od indeksa prelamanja sredine.</s><s>Ovu pojavu moguće je posmatrati u disperzionim sredinama: u dimu, u prašnjavom vazduhu, u koloidnim rastvorima.</s><s>Jačina rasejane svetlosti u tom slučaju nije ista u svim pravcima, ali je simetrično raspodeljena u odnosu na pravac kretanja primarnog svetlosnog talasa.</s><s>Sredine u kojima se može posmatrati ova svetlosna pojava nazivaju se mutne sredine.</s><s>Tindalov efekat se koristi u razlikovanju različitih tipova mešavina: rastvora, koloida i suspenzija.</s>

<s>Efekat je nazvan po irskom naučniku Džonu Tindalu.</s>

<s>Difrakcija svetlosti</s>

<s>Svetlost je elektromagnetno zračenje koje je vidljivo ljudskom oku.</s><s>Kreće se najkraćim putem kojim će stići do određene tačke, a to je pravolinijski, sve dok ne naiđe na neku prepreku.</s><s>Svetlost od nje može da se odbije, može da se prelomi i prođe kroz nju, a može i da se apsorbuje.</s><s>Ako je prepreka jako mala, svetlost skreće i zaobilazi tu prepreku.</s><s>Difrakcija svetlosti je odstupanje svetlosti od pravolinijskog kretanja.</s><s>Do difrakcije ne može doći ako je talasna dužina λ veća od dimenzija -{d}- prepreke.</s>

<s>U slučajevima kada se svetlost rasejava u nehomogenim sredinama, dolazi do pojave koja se naziva Tindalov efekat.</s><s>Svetlost se takođe može rasipati i u hemijski homogenim sredinama, kao što su čisti gasovi ili mnoge tečnosti bez primesa.</s><s>Uzrok rasejavanja svetlosti u ovakvim sredinama predstavljaju slučajna kolebanja gustine sredine po statičkom zakonu.</s>

<s>Rasejanje svetlosti se može smatrati kao difrakcija od neuređenih prostornih prepreka i otvora, čiji se raspored stalno menja usled haotičnog (toplotnog) kretanja.</s>

<s>Rasejanje u nehomogenim sredinama</s>

<s>Rasejanje svetlosti je pojava skretanja svetlosti u odnosu na prvobitni pravac kretanja.</s><s>Ova pojava prouzrokovana je optičkom nehomogenošću sredine kroz koju se prostire i svetlost može da skreće u svim pravcima.</s><s>Za neku sredinu kažemo da je nehomogena ako u svim svojim delovima nema isti sastav, odnosno ako se u njoj menja indeks prelamanja -{n}- od tačke do tačke.</s><s>To može biti usled slučajnih fluktuacija gustine, ali i ako se u toj sredini nađu neke čestice koje joj po svom sastavu ne pripadaju.</s><s>Dobar primer za ovakve sredine su koloidni rastvori, kao suspenzije i emulzije.</s>

<s>Rasejanje se opisuje indeksom prelamanja.</s><s>Indeks prelamanja -{n}- predstavlja odnos brzina prostiranja svetlosnih zraka koji se prelamaju iz jedne supstancijalne sredine u drugu.</s>

<s>Primeri</s>

<s>Tindalovim efektom može da se objasni nebesko plavetnilo.</s><s>Poznato je da se najviše rasejavaju talasi kratkih talasnih dužina iz spektra vidljive svetlosti.</s><s>To znači da što je manja talasna dužina, njena reaktivnost sa česticama iz atmosfere je veća.</s><s>Zbog toga velike talasne dužine, blizu crvenog dela spektra, prolaze bez interakcije kroz atmosferu i mi danju vidimo plavo nebo.</s><s>Jutarnje i večernje rumenilo se objašnjava prolaskom svetlosnih talasa najvećih talasnih dužina sa najmanjim rasejanjem.</s>

<s>Sličan efekat plave boje rasejane svetlost se dobija i pri farovima vozila u magli.</s><s>Svetlosni zraci kraćih talasnih dužina bivaju bolje rasejani, tako da boja rasejanog svetla dobija plavkaste nijanse.</s>

<s>S druge strane, oblake vidimo kao bele, jer se oni sastoje od dosta velikih čestica, čto uslovljava ravnomerno odbijanje talasa svuda u prostoru.</s><s>Sve talasne dužine se podjednako rasipaju i zato naše čulo vida detektuje belu boju.</s>

<s>Literatura</s>

<s>Fizika 3, Svetozar Božin, Milan Raspopović, Emilo Danilović</s>

<s>Spoljašnje veze</s>

<s>Fizički fenomeni
Efekti
Optika</s>

