David Schwarz
<s>David Schwarz (Kesthely, Mađarska, 2. listopada 1850. - Beč, 13. siječnja 1897.), trgovac i izumitelj židovsko-mađarskog podrijetla.</s><s>Tvorac prvoga upravljivog aluminijskog zračnog broda s benzinskim motorom.</s><s>S trinaest godina nastanio se s majkom u Županji.</s><s>Svršivši trgovački zanat, postao je trgovcem brašnom u Zagrebi 1890.</s><s>Kako bi mogao dalje razvijati svoj naum, otišao je u Njemačku te zainteresirao tvorničara aluminija Carla Berga za izradbu letjelica.</s><s>Pridobivši zanimanje ruskoga vojnog atašea, Schwarz je u Sankt Peterburgu 1893. izgradio zračni brod.</s><s>No optužen za špijunažu u korist Austrije, uništio ga je dan uoči predstavljanja javnosti i pobjegao u Zagreb, odakle je nastavio tražiti potporu za ostvarivanje svoje zamisli.</s><s>Na kraju su mu ju pružili njemački car Vilim II., Carl Berg i balonar Bartsch von Siegeld, dodijelivši mu 1895. na raspolaganje vojno uzletište Tempelhof pokraj Berlina.</s><s>Ondje je od aluminija izgradio zračni brod oblika topovske granate, ispunjen vodikom, dugačak 48 metara, promjera 12 metara, mase 3 560 kilograma, obujma 3 697 m3; pokretao ga je benzinski motor snage 11,76 kW.</s><s>Brod je prvi put uspješno iskušao 8. listopada 1896., kada se zbog slabe kvalitete plina podignuo samo jedan metar.</s><s>Prvi službeni let zakazan za 15. siječnja 1897.</s><s>Schwarz nije dočekao.</s><s>Ipak, let je obavljen 3. studenog 1897., kada se brod srušio zbog pada remenja s propelera, a pilot se spasio iskakanjem iz letjelice.</s><s>Potaknut Schwarzovom idejom, grof Ferdinand von Zeppelin od Schwarzove udovice za 15 000 njemačkih maraka otkupio je projekt s nacrtima, na osnovi kojih je 1900. izradio svoj brod (cepelin), i njime nezasluženo stekao slavu tvorca prvoga zračnoga broda.</s>

<s>Životopis 
Živio je u Županji od svoje trinaeste godine.</s><s>Upisuje obrtnu školu te izučava trgovački zanat.</s><s>Bio je trgovac brašnom.</s><s>U Županji provodi veći dio svoga života te upoznaje svoju suprugu Melani.</s><s>Svjestan nepotpunih i opasnih rješenja na balonima, želi napraviti upravljivu zračnu letjelicu.</s><s>Na svoj prototip drugi od izumitelja ugrađuje benzinski motor (prvi je bio Hermann Wölfert 1888.).</s><s>U Petrogradu pod pokroviteljstvom cara Aleksandra III. gradi prvi metalni zračni brod na svijetu.</s><s>Nakon optužbi da je austrijski špijun uništava svoju konstrukciju i bježi u Njemačku gdje uz potporu vojske na polju Tempelhof kraj Berlina ponovno gradi zračni brod.</s><s>Načinio je zračni brod duljine 48 m, promjera 12 m, širine 13,5 m. Prvi neslužbeni let bio je izveden 1896., kada se brod podigao tek jedan metar.</s><s>Prvi službeni let bio je predviđen za 15. siječnja 1897. no dva dana ranije dok se očekivao Schwarzov dolazak u Berlin, on u Beču umire od posljedica moždanog udara.</s><s>Nakon njegove smrti mehaničar Ernest Jagels 3. studenog 1897. uzdiže Schwarzov brod na 464 metara gdje se dešava nezgoda uslijed ispadanja remena s remenice za pogon bočnih elisa.</s><s>Nacrte od Schwarzove udovice Melanie Schwarz kasnije kupuje njemački general, grof Ferdinand von Zeppelin, za 15 000 maraka.</s>

<s>Zračni brod</s>

<s>Zračni brod je upravljiva zračna letjelica lakša od zraka (aerostat) s vlastitim pogonom, kadšto se kaže i dirižabl.</s><s>Čini ga tijelo aerodinamičkoga vretenasta oblika od tekstilne ili limene ovojnice, koja se isprva ispunjavala vodikom, a danas se puni helijem ili vrućim zrakom.</s><s>Tijelo može biti s krutom potkonstrukcijom, koja mu daje stalan oblik bez obzira na okolne uvjete, ili bez takve konstrukcije, kada se oblik zadržava nadtlakom plina unutar tijela.</s><s>Zračni brod opremljen je i motorom s propelerom, sustavom za upravljanje s aerodinamički oblikovanim pokretnim plohama, te gondolom s prostorom za posadu i putnike.</s><s>Zračni brodovi pojavili su se potkraj 19. stoljeća kao prve upravljive zračne letjelice.</s><s>U njihovu je razvoju bio ključan rad hrvatskog izumitelja D. Schwarza, koji je 1896. konstruirao prvi zračni brod krute konstrukcije.</s><s>Otkupivši Schwarzove nacrte, na temelju njegovih tehničkih rješenja svoje je letjelice gradio Ferdinand von Zeppelin, koji se nepravedno smatra ocem zračnih brodova krute konstrukcije, a koji se gdjekad nazivaju cepelinima.</s><s>Nakon početnoga razdoblja primjene u vojništvu i zračnom prijevozu putnika, zaredale su katastrofe takvih brodova s ljudskim žrtvama (na primjer zračnoga broda Hindenburg, 1937.), pa se za te namjene dulje vrijeme nisu upotrebljavali.</s><s>Danas se rabe u reklamne i turističke svrhe, katkad i za snimanja ili istraživanja iz zraka, prijevoz tereta, a istražuju se i druge mogućnosti njihove primjene.</s>

<s>Djela 
 Cvi Rotem: David Schwarz, Tragödie des Erfinders; Manuskript (1983.)
 Eckhard Trox(Hrsg.): Der Traum vom Fliegen.</s><s>Carl Berg und die Luftschiffidee von Lüdenscheid bis Lakehurst. (Forschungen zur Geschichte Preußens im südlichen Westfalen, Bd.</s><s>4., Lüdenscheid, 2000.)
 G. Bresonik: David Schwarz - Carl Berg - Graf Zeppelin, Ein Beitrag zur Frühgeschichte des Starrluftschiffes, (in: Zeppelin und Frankreich.</s><s>Szenen einer Hassliebe (Hrsg.</s><s>W. Meighörner), Friedrichshafen 1998., 42.-57.)</s>

<s>Izvori</s>

<s>Vanjske veze 
 Zrakoplovstvo u Hrvata 
 O David Schwarzu na engleskom</s>

<s>Mađarski naučnici
 izumitelji</s>

