Ivan Kapistran
<s>Sveti Ivan Kapistran (rođen kao tal.: Giovanni da Capestrano odnosno njemački: Johannes Kapistran; 24. lipnja 1386 Capestrano (Abruci, Napuljsko Kraljevstvo danas: Italija – Ilok, 23. listopada 1456.), franjevački propovjednik, svetac Katoličke Crkve.</s><s>Jedan je od najglasovitijih propovjednika svih vremena.</s>

<s>Životopis</s>

<s>Bio je sin njemačkog plemića.</s><s>Pohađao je univerzitet u Perugi študirajući građansko i crkveno pravo.</s><s>Bio je učenik Bernardina Sijenskoga, kojemu pomaže u reformi reda.</s><s>Bio je inkvizitor protiv franjevaca-buntovnika (fraticelli).</s><s>Kasnije je bio apostolski legat u raznim zemljama te gorljiv protuhusitski propovjednik, koji obilazi cijelu srednju Europu i propovijeda križarski rat protiv Turaka.</s>

<s>Bio je pravnik u Napulju.</s><s>Po nalogu kralja Ladislava, postao je sudac u Perugi.</s><s>Zaručio se kćerkom najbogatijeg čovjeka u gradu.</s><s>Za vrijeme građanskog rata, završio je nepravedno u zatvoru, a žena mu je umrla.</s><s>Budući da se oženio neposredno prije rata, nije stigao konzumirati brak.</s><s>Zbog oduzete imovine, narušena društvenog položaja, razočaranja nad zemaljskim dobrima i smrti supruge, odlučio se povući iz svjetovnog života i postao je franjevac.</s>

<s>Kao glasovit propovjednik putovao je širom Europe, a ljudi su dolazili u velikom broju da ga čuju.</s><s>Zabilježena su čudesna ozdravljenja, kada je polagao križ na bolesnike.</s><s>U Češkoj je pridobio za katoličku vjeru mnoge husite.</s><s>Nagovarao je despota Đurađa Brankovića  neka prihvati sa svojim narodom uniju, koju su 1439 podpisali najviši predstavnici Pravoslavnih crkava na Firentinskom koncilu; tako bi se moglo ujedinjeno kršćanstvo lakše oduprijeti prodirajućim muslimanima.</s><s>Kad su u lipnju 1456 Turci pod Mehmedom II. udarili na Beograd i počeli ga opsjedati, Kapistran je skupio četu križara, sastavljenu od franjevaca, seljaka, građana i profesionalnih vojnika, te je 22. srpnja uz Janoša Hunjadija nanio Turcima težak poraz te ih potjerao od utvrde.</s>

<s>Sam križarski rat je organizirao papa Kalist III., koji je imao kao Španjolac iskustva iz borbi protiv Maora kroz rekonkvistu, a želio je pridobiti natrag i Carigrad.</s><s>Nehaj europskih vladara ga je u tome spriječio, ali je ipak osvojio nekoliko otoka u Egejskome moru.</s><s>Tom pobjedom su kršćani iskusili, da je takvu velesilu, kakva je u ono vrijeme bila Turska, ipak moguće pobjediti.</s>

<s>Djela 
Napisao je više moralističkih, apologetskih i crkvenopravnih djela, te rasprava i pisama.</s><s>Bio je prvi gvardijan samostana franjevaca opservanata na otoku Svetog Andrije kod Rovinja, a spominje se u pismu pape Nikole V. od 17. prosinca 1453.</s>

<s>Smrt i štovanje 
Podlegao je kugi, koja je harala kršćanskim taborom, 23. listopada 1456. u Iloku, gdje je i pokopan, kako je zatražio u svojoj oporuci.</s><s>Želja mu je bila da u Iloku trajno borave franjevci, što mu se i ostvarilo, premda je grad bio u turskim rukama oko 160 godina.</s><s>U Iloku se nalazi crkva sv. Ivana Kapistrana i njegova slika iznad oltara.</s><s>Za njegovim srebrenim sarkofagom izgubio se trag.</s><s>Papa Lav X.  je dozvolio odmah njegovo štovanje u Kapistranu.</s><s>Papa Aleksandar VIII. ga je pribrojio blaženima, a papa Benedikt XIII.  je 4. lipnja 1724 objavio bulu o njegovim proglašenjem svetim.</s>

<s>Uspomena</s>

<s>Svetac – zaštitnik naše nadbiskupije je sveti Ivan Kapistran, franjevac, pravnik, teolog i branitelj Beograda u slavnim danima naše historije.</s><s>Božji put vodio je sveca iz rodne Italije širom Evrope sve do ovih naših prostora gdje je te davne 1456. godine, nakon što su Turci posle osvajanja Carigrada krenuli i na kapiju Evrope, na slavni limes Singidunum – Beograd.</s><s>Među braniteljima grada, pored Janoša Hunjadija i mnogih kršćanskih vitezova, bio je i sveti Ivan Kapistran.</s><s>Iako u svojoj sedamdesetoj godini, hrabrio je branitelje grada molitvom, ali je i mačem branio grad.</s><s>Nasa nadbiskupija proslavila je praznik svog sveca-zaštitnika molitvama i svečanim svetim misama te dvodnevnicom, koju je vodio uz nadbiskupa-metopolita Stanislava Hočevara i mostarski biskup Ratko Perić.</s>

<s>Izvori</s>

<s>Literatura 
 O. Bitschnau: Das Leben der Heiligen Gottes.</s><s>2. izdanje.</s><s>Einsiedeln, New-York, Cincinnati i St.</s><s>Louis; Karl & Nikolaus Benziger 1883.</s>

<s>Italijanski pravnici
Rimokatolički redovnici
Katolički sveci
Franjevci
Križarski ratovi
Biografije, L'Aquila
Biografije, Perugia‎
Biografije, Napulj</s>

