Nevesinjsko polje
<s>Nevesinjsko polje je kraško polje na području općine Nevesinje, u jugoistočnom dijelu Bosne i Hercegovine.</s><s>Pod Neveinjsko polje (u širem smislu) ubrajaju se i tri manja: Lakatsko i Mačipolje na zapadu, Kljunsko polje i Kruševo polje (Gornje polje) na istoku i Zovidolsko polje na jugu.</s><s>Smješteno je između viših planina, Veleža na zapadu, Crvnja na sjeveroistoku i Bjelašnice (hercegovačka) na jugu.</s><s>Sa nadmorskom visinom vrhova  820-1110 m. su niže planine: Sniježnica, Glog,  Nekudina, Mala ruda, Orlovica i Kruške.</s><s>Pruža se pravcem sjeverozapad-jugoistok u dužini 23 km. i širine 7,5 km, površine oko 180 km².</s><s>Nadmorska visina je 817 m, sa kontinentalnom klimom, i djelimičnim mediteranskim uticajem.</s><s>Zime su mu duge i hladne a ljeta topla sa max. temperaturom od 27
oC.</s><s>U avgustu su količina i intenzitet padavina izaženiji nego u hladnijem periodu godine.</s><s>Poljem dominira vegetacija šikara, žbunova i niskog drveća.</s>

<s>Jedino veće naseljeno mjesto je Nevesinje.</s><s>Osim njega po oboda su nalaze još tridesetak manjih sela.</s><s>U polju se gaje planinska žita, krompir, kupus i voće.</s><s>Stanovništvo se bavi i stočarstvom.</s>

<s>Geografija  
U građi Nevesinjskog polja i njegovog oboda učestvuju krečnjaci i dolomiti jure i krede, prominski konglomerati, laporci i gline sa ugljem eocen-oligocena.</s><s>Dno polja ispunjavaju aluvijalni nanosi, a na njegovim sjeveroistočnim stranama su impresivni sipari čija je dužina
mjestimično veća od 2 km.</s>

<s>Nevesinjsko polje usko je povezano s vodom.</s><s>Krševite planine oko njega apsorbiraju goleme količine padavina koje se potom kroz propusnu stijenu cijede u podzemlje.</s><s>Kad naiđu na nepropusnu stijenu, voda ponovno izbija na površinu, obično u jednom kraju polja u obliku jednog ili više raštrkanih izvora.</s><s>Iz njih često teku rijeke, jer taloženjem lapora i gline nastaje nepropusna podloga, pa se održavaju na površini.</s><s>U drugom, nižem kraju polja rijeke naiđu na propusnu krašku stijenu, pa voda ponovno ponire i nastavlja svoj put kroz kraško podzemlje.</s><s>Osim što otječe u podzemlje, voda često u proljeće plavi, kada podzemni prostori ne mogu pohraniti svu količinu.</s><s>Neke ponornice toliko su izdašne u kišnom dijelu godine da gotovo posve potope polja kojima protječu.</s><s>S time su povezane i estavele, otvori na površini koji su povremeno vrela, a povremeno ponori, ovisno o nivou podzemne vode.</s><s>Općenito, polja u krašu složeni su hidrološki sistemi, gdje se povremeni i stalni izvori javljaju u gornjem najvišem dijelu polja, estavele su najčešće u srednjem dijelu, a ponori na rubnim, najnižim dijelovima polja.</s>

<s>Opisani procesi karakterišu i Nevesinjsko polje.</s><s>Periodično je plavljeno.</s><s>Plavni perid traje od novembra do maja.</s><s>Kroz njega teče jedna veća rijeka, ponornica Zalomka, gdje je zovu i Kolješka rijeka, s pritokama Zovidolska reka, Bukovik, Vučine i dr. Ponire u mnogobrojnim ponorima od kojih je najveći u Biogradu, gdje je i najniže mjesto polja - 799 m n.v. S kapacitetom gutanja od 110 m3/s jedan je od najvećih ponora u dinarskom kršu.</s><s>Direktno je povezan s izvorom Bunice (37 m n.v.), pa se ta silna razlika u visini ogleda u brzini tečenja podzemne vode.</s><s>Fiktivna brzina iznosi do 33,67 cm/s, što je čini najbržim podzemnim tokom u dinarskom kršu.</s>

<s>U polju se nalazi i vještačko jezero Alagovac (Aligovac, Nevesinjsko jezero), građeno za potrebe snadjevanja Nevesinja pitkom vodom.</s>

<s>Gornji horizonti</s>

<s>Hidrologija mnogih polja poremećena je regulacijama i izgradnjom brana, čime se mijenjaju uslovi plavljenja i vodnog režima, često nagore.</s><s>To ima velike negativne posljedice na ekološke sisteme, jer kraška su polja samo dio složene hidrologije koja uključuje i površinu i podzemlje i atmosferu.</s><s>Očito je da su ponornice samo nadzemni dijelovi složenog, zamršenog i često nepredvidivog sustava kretanja vode u kršu.</s><s>Navedena sudbina zadesiti će i Nevesinjsko polje realizacijom  projekta Gornji horizonti, koji predstavlja hidroenergetski megaprojekat kompleksnih i velikih zahvata u slivu rijeke Trebišnjice.</s><s>Radovi su počeli u drugoj dekadi XXI vijeka.</s>

<s>Pećina Provalija (Mala Vjetrenica) 
Nalazi se u Gaju, zaselku Kifina Sela, oko 500 m od ceste Nevesinje - Gacko.</s><s>Zbog svojih prirodnih vrijednosti 1954. godine, rješenjem Zemaljskog zavoda za zaštitu spomenika kulture i prirodnih  rijetkosti, stavljena je pod zaštitu države kao spomenik prirode.</s><s>Nekada je bila jedan od izvora potoka Surdup, a i danas su sedreni bazeni (bigrene kade) u pećini ispunjene vodom i u najsušnijem periodu.</s><s>Iznad se nalazi stijena Vjetrača, te selo Koleško.</s><s>Ulaz u pećinu je malih dimenzija, širine 0,73 m x 0,30 m. s vertikalnim zidom od 1,7 m.</s>

<s>Godine 2017. i 2018. održane su međunarodne speleološke ekspedicije, s ciljem istraživanja i topografskog snimanja.</s><s>Zbog svoje dužine i velikog broja kanalanije do kraja istražena.</s><s>Sa do sada izmjerenih i ucrtanih 2674 m kanala zauzela četvrto mjesto po dužini u BiH (podatak iz 2018.).</s><s>Po konfiguraciji terena i pravcu pružanja kanala ima ogromni potencijal za dalje istraživanje.</s><s>Po ljepoti pećinskog nakita (helektiti i pećinski biseri), Provalija spada među najljepše u Bosni i Hercegovini.</s>

<s>Mesojedna biljka drosera 
Lokalitet biljke Drosera rotundifoliau Nevesinjskom Polju nalazi se na sjeverozapadnom kraju Polja, i to na rubu bare ispod naselja Srednje Vode na podnožju Veleža.</s><s>Geološka podloga Nevesinjskog polja u poređenju sa drugim kraškim poljima, u kojima se nalaze pretežno jednolični nanosi lapora, vrlo je šarolika.</s>

<s>Historija 
U antičko vrijeme i tokom srednjeg vijeka, zbog nemogućnosti prolaska dolinom Neretve, polje je predstavljalo glavnu saobraćajnicu između jadranskog primorja i unutrašnjosti Bosne.</s><s>Narona kod Metkovića bila je rimski centar iz koje su polazili putevi u raznim pravcima.</s><s>Jedna njihova cesta počela se graditi za vrijeme cara Oktavijana Avgusta i išla je u Nevesinjsko polje i dalje prema Borcima, Konjicu i Sarajevskom polju.</s><s>Put je  prelazio Zalomku na mjestu današnjeg mosta Ovčiji brod, nakon čega se dijelio u dva pravca.</s><s>Jedan pravac se odvajao prema Zalomu i dalje prema Gacku i istočnoj Bosni.</s><s>Drugi pravac je išao prema Drenoviku gdje je bilo najveće rimsko naselje u Nevesinjskom polju, a zatim dalje prema Konjicu preko Borika.</s><s>I početkom XXI vijeka, u dužini od preko 500 m. vidljivi su tragovi rimskog puta u blizini mosta preko Zalomke.</s><s>Na području Nevesinja evidentiran je i 21 miljokaz (Donja Bijenja, Udrežnja, Luke), koje su Rimljani podizali uz puteve.</s>

<s>Iz srednjeg vijeka u polju su i dvije nekropole stećaka, nacionalni spomenici kulture Bosne i Hercegovine:
 Nekropola Kalufi, kao najveća nekropola stećaka u Bosni i Hercegovini sa 462 stećka
 Nekropola stećaka Rajkov Kamen u zaseoku Mijatovcima, naselje Krekovi.</s>

<s>Nevesinjska olimpijada  
Nevesinjska olimpijada je tradiocionalna sportska i kulturna manifestacija koju organizira opština Nevesinje, a održava se u avgustu na Bratačkom lugu kod Nevesinja.</s><s>Korijeni natjecanja potječu iz 1850. kada su se počele organizirati konjičke utrke na Bratačkom lugu.</s><s>U samome početku u njima su sudjelovali domaći ljudi, a kasnije se krug učesnika i disciplina širio.</s><s>Prvi sačuvani plakat koji je čuva u arhivi Crkvene Opštine Nevesinje potječe iz 1891. godine.</s><s>Do današnjih dana se ova manifestacija prekidala samo u dva navrata: u vrijeme Drugog svjetskog rata i rata u Bosni i Hercegovini (1992.-1995.).</s><s>Sve vlasti su podržavale ovaj događaj, od Turskog Crstva, Austro-Ugarske, Jugoslavije, sve do Bosne i Hercegovine.</s><s>2018. je održana 143.</s><s>Nevesinjska olimpijada.</s><s>Godine 2019. manifestacija je nominirana za UNESCO-v popis nematerijalnih kulturnih dobara.</s>

<s>Na natjecanju su zastupljene tradicionalne i moderne sportske discipline.</s><s>Neke od tradicionalnih disciplina su: konjičke trke (centralni događaj), bacanje kamena s ramena, skakanje na mijeh, potezanje konopa, potezanje klipa, penjanje na stub namazan lojem, trka u džaku, trka sa jajetom u kašici, skok u dalj iz mjesta, skok u vis iz mjesta, trka na 1500 m.</s>

<s>Maskota Nevesinjske olimpijade je Ero, kršni Hercegovac u narodnoj nošnji i opancima.</s><s>Termin Nevesinjska olimpijada počeo se koristiti početkom 1960-tih godina.</s>

<s>Literatura 
 Uzeir Beširović - Zapis sa Crvanj planine.</s><s>Naše planine, 1984. br.5; str. 107-108 (PDF)  
 Šefik Bešlagić - Nevesinjski stećci.</s><s>Naše starine XIII, Zavod za zaštitu spomenika kulture SR BiH, Sarajevo, 1972., 97-122  
 1948.</s><s>Ivo Lučić - Moj dom: Nevesinjsko polje (DOC)  
 REDŽIĆ, S., LAKUŠIĆ, R., MURATSPAHIĆ, D., BARUDANOVIĆ, S.: Fitocenoze subalpinskog i alpinskog pojasa planine Crvanj u Hercegovini.</s><s>Glasnik Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine u Sarajevu, 31, 1992/95. str. 285-310.</s><s>Dimitrije Sergejevski - Rimska cesta na Nevesinjskom polju.</s><s>Glasnik Zemaljskog muzeja u Sarajevu,  nova serija, sveska III, Sarajevo, 1948., 43-61   
 Dimitrije Sergejevski - Putne bilješke sa Nevesinjskog polja.</s><s>Glasnik Zemaljskog muzeja u Sarajevu,  nova serija, sveska III, Sarajevo, 1948., 167-187 
 Zavod za vodoprivredu d.d.</s><s>Sarajevo -Broj ugovora 03-21-185-3/11 -Studija uticaja hidroenergetskog postrojenja Dabar na životnu sredinu – Integralni pristup uspostavi ciljne strukture
 Dr. Mijo Vranješ, Dr. Maja Prskalo, Mr. Tatjana Džeba, 2013 -HIDROLOGIJA I HIDROGEOLOGIJA SLIVA NERETVE I TREBIŠNJICE, OSVRT NA IZGRADNJU DIJELA HE SUSTAVA - GORNJI HORIZONTI
 Ivo Lučić -Ekonomska i ekohistorija -Časopis za gospodarsku povijest i povijest okoliša – Zagreb 2012 TREBIŠNJICA.</s><s>JUČER NAJVEĆA PONORNICA, DANAS TVORNICA STRUJE, SUTRA…?</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi 
 Trebišnjica
 Kako su hidroelektrane uništile život u Bosni i Hercegovini</s>

<s>Kraška polja u Bosni i Hercegovini
Nevesinje
Gacko</s>

