August Landmesser
<s>August Friedrich Landmesser [ˈaʊɡʊst ˈfʁiːdʁɪç ˈlantmɛsɐ] (Heidrege, Moorrege, 24. maja 1910. – okolica Stona, 17. oktobra 1944.), njemački radnik i žrtva nacizma.</s><s>Radeći u brodogradilištu Blohm & Voss u Hamburgu, postao je poznat po pojavljivanju na fotografiji na kojoj odbija izvesti nacistički pozdrav prilikom porinuća mornaričkog školskog broda Horst Wessel 13. juna 1936.</s><s>U sukob s nacističkom strankom dospio je bio zbog nezakonite veze sa Židovkom Irmom Eckler.</s><s>Potom je bio pritvoren i naposljetku poslan na vojnu službu, gdje je poginuo u akciji; Eckler je poslana u koncentracijski logor gdje je po svoj prilici pogubljena.</s>

<s>Biografija</s>

<s>August Landmesser rođen je 24. maja 1910. kao jedino dijete Augusta Franza Landmessera i Wilhelmine Magdalene Schmidtpott.</s><s>God. 1931. pridružio se nacističkoj stranci nadajući se da će tako brže naći posao.</s><s>Nakon što se 1935. zaručio s Irmom Eckler, Židovkom, izbačen je iz stranke.</s><s>Prijavili su namjeru sklapanja braka u Hamburgu, no vjenčanje je spriječeno nirnberškim zakonima donesenim mjesec dana kasnije.</s><s>Prva kći Landmessera i Eckler, Ingrid, rođena je 29. oktobra 1935.</s>

<s>Danas slavna fotografija na kojoj čovjek identificiran kao Landmesser odbija salutirati nacističkim pozdravom snimljena je 13. juna 1936.</s>

<s>Landmesser i Eckler pokušali su 1937. pobjeći u Dansku, no uhvaćeni su.</s><s>Budući da je ona ponovo bila trudna, Landmesser je u junu 1937. optužen i osuđen za »obeščašćivanje rase« prema nacističkim rasnim zakonima.</s><s>Tvrdio je da ni on ni Eckler nisu znali da je ona u cijelosti Židovka, pa je 27. maja 1938. oslobođen zbog nedostatka dokaza, s upozorenjem da će ponavljanje prekršaja rezultirati višegodišnjom zatvorskom kaznom.</s><s>Par je javno nastavio svoj odnos, pa je 15. jula 1938.</s><s>Landmesser ponovo uhapšen i osuđen na dvoipolgodišnju kaznu u koncentracijskom logoru Börgermoor.</s>

<s>Eckler je Gestapo pritvorio u zatvoru Fuhlsbüttel, gdje je rodila drugu kćer, Irene.</s><s>Odande je poslana u koncentracijski logor Oranienburg, potom u ženski koncentracijski logor Lichtenburg i naposljetku u ženski koncentracijski logor Ravensbrück.</s><s>Do januara 1942. stiglo je nekoliko pisama od Irme Eckler.</s><s>Vjeruje se da je u februaru 1942. odvedena u Zemaljski zavod za liječenje i njegu Bernburg, gdje je pogubljena među 14 000 žena; u toku poslijeratne dokumentacije, 1949. proglašena je zakonski mrtvom, s datumom smrti od 28. aprila 1942.</s>

<s>U međuvremenu je Landmesser pušten iz zatvora 19. januara 1941.</s><s>Radio je kao predradnik za transportno poduzeće Püst.</s><s>Društvo je imalo filijalu pri Heinkel-Werkeu u Warnemündeu.</s><s>U februaru 1944. detaširan je u kažnjenički bataljun, 999. tvrđavni pješadijski bataljun.</s><s>Proglašen je nestalim u akciji nakon što je u Hrvatskoj 17. oktobra 1944. poginuo u borbi.</s><s>Slično kao i Eckler, zakonski je proglašen mrtvim 1949.</s>

<s>Njihova djeca isprva su odvedena u gradsko sirotište.</s><s>Kasnije je Ingrid dozvoljeno da živi sa svojom bakom s majčine strane dok je Irene otišla 1941. u dom posvojiteljâ.</s><s>Ingrid je također smještena kod posvojiteljâ nakon bakine smrti 1953.</s>

<s>Brak Augusta Landmesser i Irme Eckler hamburški Senat retroaktivno je priznao u ljeto 1951., a u jesen iste godine Ingrid je ponijela prezime Landmesser.</s><s>Irene je nastavila koristiti prezime Eckler.</s>

<s>Priznanje</s>

<s>Irene Eckler izdala je 1996. knjigu Akti o skrbništvu 1935–1958: Progon jedne obitelji zbog »obeščašćivanja rase« (Die Vormundschaftsakte 1935–1958: Verfolgung einer Familie wegen »Rassenschande«).</s><s>Knjiga kazuje priču o njezinoj obitelji i sadrži velik broj originalnih dokumenata iz vremena koje se preispituje, uključujući pisma njezine majke i dokumente iz državnih institucija.</s>

<s>Figura identificirana kao August Landmesser prikazana je na fotografiji snimljenoj 13. juna 1936. i objavljenoj 22. marta 1991. u Die Zeitu.</s><s>Na njoj se nalazi velik skup radnika u brodogradilištu Blohm + Voss u Hamburgu prilikom porinuća mornaričkog školskog broda Horst Wessel.</s><s>Na slici je gotovo svatko podignuo ruku na nacistički pozdrav, s najočitijom iznimkom čovjeka pri kraju mnoštva, koji nepokolebljivo stoji ruku skrštenih na grudima.</s><s>Nekoliko drugih također se ustegnulo od salutiranja, ali nisu tako očito prkosni.</s><s>Ne zna se sa sigurnošću da li je prikazani čovjek Landmesser.</s>

<s>Referencije</s>

<s>Fotografija
Vojno osoblje Drugog svjetskog rata
Nestali ljudi</s>

