Hypertext
<s>Hipertekst je struktura koja se sastoji od međusobno povezanih jedinica informacije prikazana na nekom elektronskom uređaju.</s><s>Za razliku od jednostavnog tradicionalnog teksta, hipertekst nema jedinstven redosled čitanja, nego ga čitalac dinamički određuje, tj. određuje ga tokom čitanja.</s><s>Zato kažemo da je tradicionalni tekst sekvencijalan, a hipertekst nesekvencijalan.</s>

<s>Hipertekst je modularan, čime se želi naglasiti da on u određenom smislu nikada nije dovršen, jer se uvek može dodati novi modul.</s><s>Hipertekst ne mora biti potpun kako bi bio funkcionalan, te se može objaviti u stanju za koje autor smatra da je prikladno.</s>

<s>Hipertekst je pojam koji se pojavio, devedesetih godina 20. veka, sa pojavom tekstualnih datoteka koje liče na knjige.</s><s>Knjiga je po svojoj prirodi sekvencijalni medijum, jer se čita od prve do poslednje strane.</s><s>Zbog toga je na počeku (a ponegde na kraju) knjige dodat poseban odeljak, sadržaj.</s><s>Taj odeljak nam pomaže da po knjizi na osnovu broja stranice pronađemo neki deo, ali ako unapred znamo naslov poglavlja ili podpoglavlja.</s><s>Na taj način možemo čitati knjigu i na preskoke.</s><s>Međutim, ni to nije dovoljno kod obimnih knjiga za snalaženje pa se uvodi i indeks pojmova gde se alfabetski navode bitni pojmovi u knjizi i gde se sve mogu naći prema broju stranice.</s><s>Ovo je posebno koristan, ali i izuzetno naporan način čitanja knjige.</s><s>Dalje se komplikuje uvođenjem indeksa slika, tablica, formula itd.</s><s>Primer komplikove knjige za pretragu je Enciklopedija Britanika gde pored tomova sa sadržajem pridružen izvestan broj tomova koji sadrže samo indekse.</s>

<s>Računarski čitljiv tekst omogućuje da se načinu čitanja i pretrage pristupi drugačije.</s><s>Tekst jeste napisan tako da se može čitati sekvencijalno, od početka do kraja, ali postoji način da se potom krene u hijerarhijsko iščitavanje (po grupisanju pojmova) u smislu razrade započete tematike ili od pojedinačnog ka opštem.</s><s>Međutim, sem ovoga, postoji i način za potpuno slobodno obeležavanje pojmova kao čvornih mesta od kojih se može ići u razradu (iščitavanje) sledećeg pojma.</s><s>Ovakva mesta su posebne veze i zato imaju naziv hiperveze (hiperlinkovi).</s><s>Tekst koji je na poseban način obrađen da sadrži isprepletane hiperveze između relevantnih reči se zove hipertekst, a postupak pravljenja hiperteksta se naziva hipertekstovanje.</s>

<s>Vrste 
Postoje 2 vrste hiperteksta:
 statični – hipertekst koji je predodređen i unapred zadan te se ne menja tokom rada
 dinamični – hipertekst koji se kontinuirano menja u interakciji s korisnikom.</s>

<s>Hipermedija 
Hipertekst je sklop koji se bavi samo tekstom, dok hipermedija povezuje više medija, npr. tekst, slike, video i sl.</s><s>Međutim, skup raznih medija sam po sebi nije hipermedija ako ti mediji nisu međusobno povezani.</s>

<s>Navigacija 
Čitanje hiperteksta naziva se još i „pregledanje“ () ili „navigacija“ kako bi se istaknuo način na koji funkcioniše.</s><s>Hipertekst sadrži veze (hiperlinkove) na druge sadržaje, koji takođe mogu sadržati veze koje vode negde drugde.</s><s>Korisnik dolazi do drugih sadržaja obično klikom na poveznice.</s><s>Jedinica informacije u kojoj se nalazi link na engleskom se zove , a jedinica informacije na koju taj link vodi zove se destinacioni čvor.</s>

<s>Kratka istorija 
Mnogi ljudi smatraju da je hipertekst počeo pojavom -{World Wide Weba}-, ali sama ideja razvila se mnogo ranije.</s><s>1945.</s><s>Američki inženjer Vanevar Buš predložio je svoju zamisao o elektronsko-mehaničkom uređaju kojeg je nazvao -{Memex}- ().</s><s>Uređaj bi mogao velikom brzinom stvarati i slediti veze među dokumentima, pomoću korisnikovog arhiva mikrofilmova.</s><s>Razlog zašto je Buš smislio takav uređaj bio je zato što je predvideo veliki porast u količini naučnih informacija, zbog kojeg naučnici više neće moći pratiti i reagovati na sve novosti.</s><s>Uređaj, doduše, nikad nije realizovan, ali teorija je opstala.</s><s>1965.</s><s>Sociolog, filozof i pionir informacijske tehnologije Ted Nelson izmislio je izraze hipertekst i hipermedija, kojima je hteo opisati nesekvencijalan način čitanja.</s><s>Radio je na projektu -{Xanadu}-, koji je zamišljen kao spremište svega što je ikada napisano, tj. neka vrsta univerzalnog globalnog hiperteksta, ali taj krajnji cilj nikada nije bio postignut.</s><s>1967.</s><s>Prvi upotrebljivi hipertekstualni uređaj bio je -{HES}- (), na osnovu kojeg je napravljen i -{FRESS}- ().</s><s>1968.</s><s>Dr. Douglas Engelbart izveo je demonstraciju svog -{NLS}- () projekta, koji je imao obeležja hiperteksta iako generalno nije bio zamišljen kao hipertekstualni sistem.</s><s>1975.</s><s>Započet je istraživački projekt veštačke inteligencije, -{ZOG}-, iz kojeg se razvio današnji hipertekstualni sistem -{KMS}- ().</s><s>1978.</s><s>Počinju se razvijati i hipermedijski sistemi, od kojih je prvi bio AMM ().</s><s>1983.</s><s>Formira se istraživački projekt -{HyperTIES}-, koji koristi koncepte hiperteksta.</s><s>1985.</s><s>Razvija se najpoznatiji originalni hipertekstualni istraživački sistem -{NoteCards}-.</s><s>Dotad su se hipertekstualni sistemi koristili uglavnom za istraživanja unutar jedne ustanove, a prvi hipertekst koji je izašao iz okvira ustanove bio je simbolički ispitivač dokumenata.</s><s>Izlazi i vrlo uspešan hipertekstualni sistem, Intermedija, koji je uglavnom zbog ograničenja samo na Epl-ovu verziju Juniks-a i propao.</s><s>1986.</s><s>Razvija se -{Guide}-, prvi hipertekstualni sistem za PC računare.</s><s>1987.</s><s>Izlazi -{HyperCards}-, vrlo uspešan hipertekstualni sistem za Makintoš računare.</s><s>Uz -{HyperCards}- dolazi i programski jezik -{HyperTalk}-, čija je struktura slična kao kod Paskala i namenjen je za početnike u programiranju.</s><s>1991. -{ World Wide Web}- je postao prvi globalni hipertekst, a s njim izlazi i istoimeni pregledač (-{WorldWideWeb}-) pomoću kojega se Veb mogao pregledati.</s><s>Do ideje došao je Ser Tim Berners-Li dok je smišljao jednostavan način za prenos naučnih podataka.</s><s>1992.</s><s>Izlazi Veb brauzer -{Lynx}-.</s><s>1993.</s><s>Izlazi prvi grafički Veb brauzer – Mozaik.</s>

<s>Primena 
Najpoznatija primena hiperteksta je globalni informacijski internet servis -{World Wide Web}- (skraćeno WWW ili Veb).</s><s>Za objavljivanje hipertekstualnog sadržaja koristi se -{HTML}- (), a protokol koji se koristi zove se -{HTTP}- (-{jez-eng|HyperText Transfer Protocol}-).</s>

<s>Hipertekst u Vikipediji 
I sama Vikipedija je urađena na hipertekstualnom principu.</s><s>Pojedini značajniji, manje poznati ili interesantni termini ili reči ili osobe se prilikom kreiranja obeležavaju da u završenom tekstu budu hipertekstualni prelazi tzv. hiperlinkovi.</s>

<s>Elektronske knjige kao što su Vikipedija i slične odmah pretražuju sopstvenu bazu i pronalaze da li tekst o obeleženoj reči - pojmu postoji.</s><s>Ako postoji obeležava se plavom bojom, ako ne crvenom.</s>

<s>Prilikom kretanja kursorom miša kroz tekst na ekranu nailaskom hipertekstuano obeleženog pojma, kursor miša se pretvara u sliku ljudske ruke koja ima sve prste zgrčene osim kažiprsta koji pokazuje na gore.</s>

<s>Ako se klikne mišem na plavu hipertekstualnu reč ili grupu reči automatski se prelazi na novu stranu gde postoji članak o obeleženoj reči ili pojmu.</s>

<s>Čitalac može dalje da putuje hipertekstualno kroz Vikipediju i slično rađene elektronske knjige a može i da se vraća na početni tekst.</s>

<s>Ovo je veoma pogodno za čitaoca koji o nekom pojmu želi da sazna više, i da se po čitanju članka o njemu vrati nazad.</s>

<s>Ako je, u Vikipediji, hipertestualna reč crvene boje znači da o njoj ne postoji članak i da kliktanjem na tu reč otvara se „beli papir“ na kome je moguće napisati novi, nedostajući članak.</s>

<s>Hipertekst je naročito pogodan za udžbenike gde učenik ili student može u svakom trenutku da sazna šta neki pojam u tekstu znači.</s><s>Naravno pretpostavlja se da je pisac teksta imao osećaj da hipertekstualno obeleži reči ili pojmove za koje je očekivati da ih čitalac možda neće znati.</s>

<s>Dobar primer je i ovaj članak u kome su gotovo sve obeležene reči u momentu nastanka članka (19. septembar 2005.) crvene!</s>

<s>Reference</s>

<s></s>

<s>Internet</s>

