Hvarsko-lisičićka kultura
<s>Hvarsko-lisičićka kultura je kulturna grupa iz vremena mlađeg neolita, nastala na području istočnog Jadrana.</s><s>Ime je dobila po dva najznačajnija nalazišta, Grapčeva špilja na Hvaru i Lisičići, naselju udaljenom 7 km od Konjica.</s><s>Hvarska kultura, koja je djelimično naslijedila i smijenila Danilsku kulturu prvobitno je otkrivena na otoku Hvaru u Grapčevoj špilji, ali su uskoro nalazišta ove kulture otkivena na cijelom potezu od tršćanskog zaljeva do južnodalmatinskih otoka pa i u kontinentalnim kajevima (dolina Neretve i Lika).</s><s>Zbog toga se uslovno dijeli na nekoliko varijanti:
 
 na srednjodalmatinskim otocima je klasična hvarska kultura
 u Hercegovini, u dolini Neretve, egzistira lisičićka varijanta (Lisičići, Zelena pećina i Ravlića pećina)
 u sjevemoj Dalmaciji je prisutna Smilčićka varijanta 
 zasebnu varijantu čine nalazi u Istri i hrvatskom primorju</s>

<s>Mlađi neolit na teritoriji doline Neretve, prvenstveno na njenoj zapadnoj strani, ne samo da je usklađen sa razvojem na obali Jadrana, već i obogaćuje ukupan izraz ove kulture, pa u u bosanskohercegovačkoj literaturi nosi naziv Hvarsko - lisičićka kultura.</s>

<s>Naselja 
Nositelji hvarske kulture živjeli su u naseljima na otvorenom, najčešće na onima iz vremena Danilske kulture, samo nešto proširenijim.</s><s>Ali oni intezivnije i dugotrajnije nastanjuju i špiljske prostore iz klimatskih razloga.</s>

<s>Lisičići 
Neolitsko naselje u Lisičićima je otkriveno početkom pedesetih godina.</s><s>Bilo je na otvorenom prostoru, što je još jedna potvrda kontinentalnog uticaja sa prostora Butmirske kulture.</s><s>Danas je potopljeno Jablaničkim jezerom.</s><s>Lokalitet je istraživan u tri navrata 1952, 1953 i 1954 godine.</s><s>Ukupno je istraženo 810 m2.</s><s>U istraženom prostoru Alojz Benac je definisao III građevinska  stratuma  u sklopu kojih su idnentifikovana 22 objekata kao stambene jedinice.</s><s>Struktura naselja kao i oblik nastambi je potpuno drugaĉiji u I, II i III građevinskom stratumu.</s>

<s>Prvi građevinski stratum naselja se može podijeliti na dva dijela.</s><s>Centralni dio koji se sastoji od ognjišta kružnog oblika promjera 2m, izgrađenog od sitnih i krupnih oblutaka.</s><s>Ognjište je smješteno u plitkoj jami na koju se nadovezuju dvije jame sličnih dimenzija u kojima su locirana su vatrišta.</s><s>Oko ognjišta nađeni su čitava brda životinjskih kostiju, važno svjedočanstvo o zajedničkoj gozbi.</s><s>Zajednička je i jama za pečenje gline.</s><s>Drugi dio naselja su stambeni objekti (zemunice nepravilnog oblika sa ili bez izbočina), koji su kružno raspoređeni oko centralnog dijela.</s><s>U pojedinim zemunicama postojalo je i nekoliko manjih, „individualnih“ ognjišta.</s><s>Jedna od zemunica bila je spremište hrane, a jedna je služila za kulturne potrebe.</s><s>Između centralnog i stambenog dijela naselja nalazio se slobodan prostor.</s><s>Dominantnost kostiju divljih životinja u odnosu na domestikate jasno ukazuje na lovaĉko-skupljaĉku djelatnost kao glavnu strategiju privređivanja naselja.</s>

<s>Kuće iz drugog stratuma su većih dimenzija i čvršće građene.</s><s>Nije postojalo veliko ognjište na trgu, nego desetak manjih koncentriranih na uskom prostoru, sa istom ulogom kao i ono jedno iz ranijeg perioda.</s>

<s>U trećem građevinskom stratumu izgrađivan je isti tip kuća kao i drugom.</s><s>Na ostacima lijepa je pronaĊen bijeli premaz od kreča što predstavlja ujedno i jedini primjerek ove vrste u neolitu Bosne i Hercegovine do sada.</s><s>Centralna ognjišta koja su pronađena u prvom i drugom naseobinskom stratumu potpuno nedostaju.</s>

<s>Nalazište u Lisičićima je bogato kamenim i koštanim oruđem (šila, igle, harpuni, glačala) i oružjem (sjekire, čekići, bodeži, mlatovi, strelice sa trnom).</s><s>To je posljedica kontinentalnog uticaja na neolit jadransko-mediteranskog neolita.</s><s>Nalazišta na Hvaru nisu bogata oruđem i oružjem.</s>

<s>Keramika 
Oblici keramičkih posuda i njihovi ukrasi bitno se razlikuju od butmirske keramike.</s><s>Bikonične zdjele, sa oštrim prelazima i kratkim vratom osnovni je oblik.</s><s>Zatim dolazi oblik šolje u velikom broju varijanti, pa tek onda loptasti sudovi, vaza na nozi i razni lonci.</s>

<s>Ukrasi na keramici su specifični.</s><s>Upotrebljavali su se urezani i bojeni ornamenti i crvena inkrustacija.</s><s>Ne postoje nikakve kombinacije sa bockanim elementima.</s><s>Radi se o jednostavno omeđenim motivima ili motivima koji su ispunjeni raznim kratkim linijama (šrafirani motivi).</s><s>Motivi se mogu svrstati u tri grupe.</s>

<s>Geometrijski motivi su prikazani kao: trake, polukrugovi, trouglovi, girlande i rijetko spirale.</s>

<s>Simbolički znaci predstavljaju originalne tvorevine u Lisičićkoj kulturi.</s><s>Polumjesec, sunce ili zvijezda na keramici ukazuju na zaključak da su ovdje bili razvijeni astralni, određenije rečeno, solarno-lunarni kultovi koji su doneseni iz bogate riznice takvih kultova u Mediteranu.</s><s>To je stara tradicija nastala i učvršćivana dugotrajnim lutanjima preko morskih širina.</s>

<s>Realistične predstave su takve zbog sadržaja a manje po načinu izrade.</s><s>Pronađene su scene lova, prikaz lađe s jedrom na ulomku jedne posude iz Grapčeve špilje, motiv zemuničke nastambe iz kojeg se vidi da su zemunice imale kupast vrh, trougaona vrata zatvorena zastorom od kože.</s><s>Na neolitskoj keramici nije uobičajeno izvođenje ovakvih realističkih motiva, pa je ovo jedinstvena pojava u neolitskom svijetu ovih oblasti.</s>

<s>U ovoj kulturi nije bilo figura od pečene gline.</s>

<s>Način života 
Po arheološkim ostacima i nalazima u Lisičićima, neolitski stanovnici su ovdje došli sa šireg prostora Mediterana, i nastavili živjeti pod kontinentalnim uticajem.</s><s>Bavili su se zemljoradnjom i stočarstvom.</s><s>Po velikom broju životinjskih kostiju, lov je ipak ostao najvažnije zanimanje i osnovni izvor hrane.</s><s>Arheološki nalazi potvrđuju dodire između pojedinih neolitskih grupa.</s><s>Bilo je to vrijeme zatvorene rodovske organizacije, sa mirnim životom u zatvorenim seoskim naseljima bez ratnih sukoba, gotovo pacifistički mirni način života.</s><s>O tome potvrdu daju iskopine, jer nigdje nije utvrđeno spaljivanje naselja od nekog osvajača (da je bilo takvih sukoba u slojevima zemlje bi se sigurno našlo tragova tih pojava, kao npr. ugljena, pepela i sl.).</s><s>Svaka je grupa živjela mirnim životom baveći se sticanjem dobara za svakodnevni život kontaktirajući i razmjenjujući robe i iskustva, i takav miran razvoj je trajao sve do kraja III mil.p.n.e.</s>

<s>Lista neolitskih kultura u Evropi</s>

<s>Literatura 
 Hrvatska enciklopedija (LZMK): mlađe kameno doba</s>

<s>Reference</s>

<s>Arheološke kulture
Hvarsko-lisičićka kultura
Bosna i Hercegovina u neolitu
Konjic</s>

