Salomova palata
<s>Salomova palata nalazi se na južnoj strani Titove ulice na broju 34, u opštini Centar u Sarajevu, Bosna i Hercegovina.</s><s>Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od 29. januara do 04. februara 2008. godine, donijela je odluku da se palata proglasi za  nacionalni spomenik BiH.</s><s>Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo i Tina Wik</s>

<s>Historija 
Salomova palata  u Titovoj ulici izgradjena je 1912. godine u stilu secesije, za vlasnike Ješua i Mojcu Salom.</s><s>Autor projekta je arhitekt Rudolf Tenies.</s><s>Na  fasadi pasaža iznad ulaza u desno stubište nalazi se originalni reljefni natpis „1912 DURCH ARCHITEKT RUDOLF TONNIES“. .</s>

<s>U vrijeme građenja ove palate na snazi je bio novi Građevinski red za „Zemaljski glavni grad Sarajevo“, objavljen 5. augusta 1893. godine.</s><s>Ovim građevinskim redom vodi se računa o budućem izgledu grada, pa su u pogledu građenja i primjene građevinskog materijala postavljeni novi standardi..</s>

<s>Od izgradnje pa do danas građevina ne mijenja svoju stambeno-poslovnu funkciju.</s><s>Tokom svjetskih ratova, kao i tokom zadnjeg rata u BiH nisu zabilježena značajnija oštećenja na objektu.</s><s>Godine 2008. godine Kantonalni zavod za zaštitu kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa Sarajevo obnovio je palatu.</s>

<s>Opis 
Izvedena je kao stambeno-poslovna trodijelna palata sa unutrašnjim dvorištem u već izgrađenom području, na južnoj strani Titove ulice.</s><s>Jedan dio palate izgrađen je u drugoj polovini XX vijeka u uglu atrija.</s><s>Ukupna spratnost je P+4+mansarda.</s><s>Na gornjim etažama sva tri bloka smješteno je 49 stanova različitih veličina.</s><s>Palata sadrži drveni lift sa originalnim elektromotorom iz austrougarskog perioda..</s>

<s>Iznad izloga, u širokim poljima između trokrilnih prozora dimenzija nalazi se 8 figura u prirodnoj veličini u narodnim nošnjama srpskog, hrvatskog i bošnjačkog seoskog i gradskog stanovništva BiH.</s><s>Svaka od ovih figura predstavlja vrijedno kiparsko djelo.</s>

<s>Literatura 
 Alija Bejtić -Ulice i trgovi Sarajeva.</s><s>Sarajevo: Muzej grada Sarajeva 1973.</s><s>Godine
 Ibrahim Krzović - Arhitektura secesije u Bosni i Hercegovini, Kulturno naslijeđe, Sarajevo
 Nedžad Kurto - Sarajevo 1492-1992, Oko, Sarajevo.</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi</s>

<s>Secesijska arhitektura u Bosni i Hercegovini
Građevine u Sarajevu</s>

