Domavia
<s>Domavia naziv je rudarsko – administrativnog centra iz rimskog perioda, koji se nalazio kod današnje Srebrenice, Bosna i Hercegovina.</s>

<s>Lokacija 
Nalazila se kod sastavaka Majdanskog potoka i Saske rijeke pod sjevernom padinom Grada, na kojem se, nalazilo i manje utvrđenje.</s>

<s>Historija 
Rudari su u antičko doba iz srebreničkih rudokopa povadili oko 80 tona srebra i oko 40.000 tona olova.</s><s>Rudnici su, sudeći po izvorima, prestali organizirano djelovati negdje u drugoj polovini 4. st.</s><s>Ta djelatnost ipak nije nikada potpuno zamrla, nego je radila za lokalne i regionalne potrebe, da se opet obnovi u kasnijem srednjem vijeku.</s>

<s>Istraživanja 
Domavija je otkrivena u sklopu Austrougarskog projekta s kraja XIX vijeka, na istraživanju plemenitih metala i otvaranja rudnika srebra, olova i cinka u području planine Kvarac, istočno od Srebrenice u istočnoj Bosni.</s><s>Paralelno s otkrivanjem rudnih žila olova, srebra i cinka rudari su otkrili i ruševine drevnog grada.</s><s>Arheolog Vjenceslav Radimski je završio istraživanje i ustanovio da se radi o gradu u kojem je bila rimska  uprava svih panonskih i dalmatinskih rudnika.</s><s>Iz nekih natpisa, koji su bili kasnije pronađeni, saznalo se da se otkriveni grad zvao —  Domavia, dnosno tačnije - res publica  ili municipium Domavianorum.</s>

<s>Opis 
Historija Domavije i izgradnja komunalne infrastrukture najbolje se vidi iz natpisa carskih prokuratora (procuratores Augusti), zaduženih za rad rudnika i talionica.</s>

<s>Urbanizam naselja nije se zasnivao na rimskoj šemi ortogonalnog rastera,  jer za to u Gradini nije bilo prirodnih uslovaa.</s><s>Grad se prilagodio ispresijecanom reljefu terena (konfiguraciji) u uzanim dolinama Saske rijeke i Majdanskog potoka, a svakako i Bjelovačke rijeke u njihovu nastavku.</s>

<s>Kod sastavaka je bila podignuta gradska vijećnica (curia).</s><s>Imala je oblik pravougla, dužine 38, a širine oko 20 metara, sa trijemom na prednjoj i apsidom na stražnjoj strani.</s><s>Na trgu pred kurijom, i u samoj kuriji, stajale su počasne baze u čast careva i bronzana statueta božice Venere.</s><s>Istočno od vijećnice, a s oslonom na nju, stajala je upola manja zgrada tribunala s više prostorija, opremljena uredajem za centralno zagrijavanje (hipokaust).</s>

<s>Istočno od sudnice (tribunal), ali već na desnoj obali Saske rijeke, u stvari u njenom meandru, podignute su javne terme (balneum).</s><s>Terme su bile najveće zdanje Domavije, sa 45 prostorija razne veličine, od kojih su se neke zagrijavale kroz hipokaust.</s><s>Neke su podove krasili i mozaici, a zidove freske.</s><s>Zgrada je bila sagrađena od opeka i kamena, i to od lokalnog vulkanskog andezita i kvarcita.</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi</s>

<s>Srebrenica
Rimska arheološka nalazišta u BiH
Rimski gradovi u BiH</s>

