Umjetnička zbirka Draginje i Voje Terzić
<s>Umjetnička zbirka Draginje i Voje Terzić, nalazi se u Banjoj Luci.</s><s>Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.</s><s>Nacionalni spomenik čini 1030 umjetničkih predmeta.</s><s>Lokacija</s>

<s>Historija 
Bračni par Terzić, rođeni su u Sarajevu, većinu svog života posvetili su kolekcionarstvu, prikupljanju umjetnina, a da su pri tom imali skromne novčane prihode (po zanimanju su bili domaćica i vozač).</s><s>Njihova strast javila se ubrzo nakon Drugog svjetskog rata, kada upoznali su slikara i likovnog kritičara Kostu Strajnića.</s><s>Pomagali su ih umjetnici, ustupajući im svoja djela za simbolične sume novca ili su im ih darovali.</s><s>Grad Banja Luka 1977. godine zaključio je ugovor o doživotnom izdržavanju Terzića.</s><s>Terzići su gradu darovali 238 umjetnina, a za uzvrat su dobili veći stan za stanovanje, sa odvojenim, galerijskim prostorom za smještaj i izlaganje zbirke, kao i mjesečnu novčanu potporu.</s><s>Terzići nisu imali potomstva.</s>

<s>Nepoznati provalnici ušli su u stan Terzića 2003. god. i odnijeli 44 umjetnička predmeta.</s>

<s>Opis 
Po svom profilu Umjetnička zbirka Draginje i Voje Terzić je likovno-umjetnička zbirka sa 1030 sakupljenih umjetnina nastalih uglavnom na prostoru bivše SFR Jugoslavije, od druge polovine  X I X  vijeka do današnjih dana.</s><s>Umjetnine su radovi od oko 150 različitih umjetnika i predstavljaju značajnu i široku kolekciju jugoslovenske umjetnosti.</s><s>U zbirci se mogu izdvojiti tri cjeline.</s>

<s>Dubrovačka cjelina  se najbrže popunjavala pod utjecajem Strajnićevih sugestija i predloženih kontakata.</s>

<s>Bosansko-hercegovačka cjelina obuhvata radove četrdesetak umjetnika, među kojima su: Gabrijel Jurkić, Viktor Jagša, Pero Popović, Roman Petrović, Ismet Mujezinović, Ljubo Lah, Franjo Likar, Mersad Berber, Borisav Aleksić, Petar Waldegga, Vojislav Hadžidamjanović, Jovan Bijelić Stevan Kijac.</s>

<s>Jugoslovenska cjelina je najbrojnija i po zastupljenim umjetninama, vrlo vrijedna, te zajedno sa prethodne dvije cjeline zaokružuje razdoblje moderne proteklog vijeka na prostoru SFR Jugoslavije.</s>

<s>Ostavinskom raspravom, jedan dio djela pripao je gradu Banjaluka u trajno vlasništvo, a ostala su povjerena Muzeju savremene umjetnosti Republike Srpske na čuvanje.</s><s>Za obnavljanje prostorija i oživljavanje duha poznate banjalučke porodice postoji projekat.</s>

<s>Literatura</s>

<s>Reference</s>

<s>Vanjski linkovi 
 Slavne kuće u Banjoj Luci propadaju</s>

<s>Nacionalni spomenici u Banjoj Luci</s>

