The theory was initially developed to help understand the adoption and use of new media technologies by households (Silverstone et al. 1992), but has since been expanded in the innovation literature as a tool to understand technologies and innovations entering any consuming unit (workplace, country etc. e.g. Lie et al., Habib, Punie, Sørensen) that can be analysed economically, culturally and sociologically.
Teooria arendati algselt mõistmaks kodukasutajate uue meedia tehnoloogiate omaksvõttu ja kasutust (Silverstone et al. 1992), aga nüüdseks on see kasvanud tööriistaks, mis aitab mõista innovatsiooni ja tehnoloogiaid igasuguse tarbijakeskkonna jaoks (töökohad, riigid jne Lie et al., Habib, Punie, Sørenson), mida saab majanduslikust, kultuurilisest ja sotsioloogilisest aspektist analüüsida.