ACKNOWLEDGES that addressing the additional adaptation needs to prevent and alleviate the current and projected negative impacts of climate change will entail economic costs in the short run and require appropriate funding; UNDERLINES that delays in taking adequate adaptation action are likely to generate even higher costs and, negative impacts on sectoral outputs, on employment, health and infrastructure, with differential impacts at national and regional level; ACKNOWLEDGES the need to target the most cost effective adaptation measures, to increase climate resilience across the economy, based on consistent economic and vulnerability assessment frameworks; ACKNOWLEDGES that effective adaptation action should facilitate more climate resilient investments and more sustainable choices for investment – both private and public , and is expected to create new market opportunities for sustainable growth and job creation; RECALLS the Conclusions of the European Council on 7-8 February on the Multi-annual Financial Framework underlining the importance of further mainstreaming the climate action objectives in the future EU budget; UNDERLINES that within national public sector frameworks, further initiatives by the private sector action are needed, including by the insurance industry to managing climate risk, in order to complement public intervention on adaptation."
TUNNISTAB, et kliimamuutuste praeguste ja tulevikus ettenähtavate mõjude ärahoidmise ja leevendamisega seotud uute kohanemisvajaduste lahendamine toob juba lähemal ajal kaasa majanduslikke kulusid ja nõuab asjakohast rahastamist; RÕHUTAB, et viivitused piisavate kohanemismeetmete võtmisel põhjustavad tõenäoliselt veelgi suuremaid kulusid ning lisaks mõjutavad ebasoodsalt sektorite majandustulemusi, tööhõivet, tervishoidu ja infrastruktuuri, kusjuures riiklikul ja piirkondlikul tasandil on mõjud erinevad; TUNNISTAB vajadust rakendada kõige kulukamaid kohanemismeetmeid sihipäraselt, suurendada kogu majanduse vastupanuvõimet kliimamuutustele, tuginedes sidusatele majanduse ja nõrkade kohtade hindamise raamistikele; TUNNISTAB, et tõhusad kohanemismeetmed peaksid soodustama senisest suuremal hulgal investeeringute tegemist kliimamuutustele vastupanuvõime tõstmiseks ja tekitama rohkem jätkusuutlikke investeerimisalaseid valikuid nii era- kui riiklike investeeringute osas, ning eeldatavasti peaksid looma uusi turuvõimalusi, mis toetavad püsivat majanduskasvu ja töökohtade loomist; TULETAB MEELDE 7.–8. veebruaril toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi mitmeaastase finantsraamistiku kohta, milles rõhutati, et ELi tulevases eelarves on oluline kliimameetmete eesmärkide edasine süvalaiendamine; RÕHUTAB, et riikide avaliku sektori raamistikes on vaja uusi algatusi erasektori meetmetena, sealhulgas kindlustussektori poolt kliimaohtude juhtimiseks võetavaid meetmeid, et täiendada kohanemisele suunatud riiklikku sekkumist.”